zarjelbe van foglalva; 2) a négyszög ätlag- 
magassága méterekben, ehhez a számítási 
alapot az őszi vonulási adatokat szolgáltató 
megfigyelési helyek magassági számai szol- 
gáltatták. A magasságot jelentő szám véko- 
nyabb jegyekkel nyomva, utána m. betűvel s 
zárjelbe helyezve, a tömegvonulási átlagszám 
alatt foglal helyet. Azok a négyszögek, me- 
lyeknek vonulási átlaga bezárólag aug. 22. 
és szept. 90 között esik, zöld színnel vannak 
bevonva, azok pedig, melyeknek átlagszáma 
szept. 91 és 230 napjai között bezárólag 
mozog, vörössel vannak szinezve; azok a négy- 
szögek, melyekről csak elégtelen — háromnál 
kevesebb — adataink vannak — szinezetlenül 
maradtak, s csak zárójelbe tett vonulási átlag- 
szám alatti színes — zöld vagy vörös — alá- 
huzás jelzi, hogy melyik csoporthoz tartoznak. 
E térkép nagyon feltűnően mutatja, hogy 
az őszi vonulásnak még a négyszögenkénti 
átlagaibanis csaknagyon halványan mutatkozik 
a szélességi elhelyezkedések és magassági 
viszonyok érvényesülése s így is élesen kiváló 
kivételekkel. 
A négyszögek tömegelvonulási átlagainak 
napok szerint való csoportosításából (a tize- 
desek mellőzésével) a következő átnézetet 
kapjuk : 
ist — und 2) die mittlere Höhenlage — 
welche aus den Höhenlagen der Beobach- 
tungsstationen berechnet wurde — desselben 
eingeführt. Die mittlere Höhenlage ange- 
bende Zahl steht in gewöhnlichem Drucke 
mit einem m. versehen und in Klammer ge- 
setzt unter der Mittelzahl des Quadrates. 
Diejenigen Quadrate, deren Mittel zwischen 
dem 22. August, inclusive 9-0. September 
liegen, sind grün, diejenigen, deren Mittel 
in die Zeit vom 91. bis inclusive 23.0. Sep- 
tember fällt, sind roth gefärbt; diejenigen 
Quadrate, welche eine ungenügende Anzahl 
von Daten — weniger als drei — besitzen, 
blieben ungefärbt, doch wird deren Zu- 
gehörigkeit durch grüne oder rothe Unter- 
streichung des Mittels angedeutet. 
Die Karte zeigt sehr auffallend, dass sich 
der Einfluss der geographischen und Höhen- 
lage in dem Herbstzuge selbst in den Mit- 
teln der Quadrate nur in sehr geringem 
Masse nachweisen lässt, dabei muss auch 
noch von einigen sehr scharf hervortreten- 
den Ausnahmen abgesehen werden. 
Die Mittel des Massenwegzuges der ein- 
zelnen Quadrate, nach Tagen ordnend (mit 
Vernachlässigung der Decimalen), ergibt sich 
folgende Übersicht: 
Aug. DELETE II OS I Sept. Wi 56 
Hany esetben? c = a 
In wie vielen Fällen? ode ig dore MG cara un 1 4 — — 2 8 2 
Sept. 
ie ao E ats te 
SION 
ae 
Hany esetben? 
In wie vielen Fällen? 
E szerint az elvonuläs ätlagainak culmi- 
natiöja szeptember hó 5-töl 13-ig bezárólag 
terjedő időre esik. A tömegek elvonulásának 
átlagos tartama aug. 22-től szept. 19-ig be- 
zárólag terjed ; az átlagingadozás tehát 29 nap. 
Tartózkodási napok dtlagszémai. 
Ha az egyes földrajzi négyszögek tavaszi 
érkezési átlagai és őszi tömegelvonulási átla- 
gai között levő időt, vagyis a fecske itt tar- 
tózkodásának tartamát mérjük, úgy találjuk, 
hogy ezen átlagok 131 és 179 nap között 
változnak. Legrövidebb ideig — 131 napig — 
tartózkodott a fecske a XLVIIIa. zónának 
Máramarosmegyében fekvő 41—42. keleti h. 
IQ A og lala il 
Die Culmination der Mittel der Massen- 
wegzüge fällt daher in die Zeit vom 5. bis 
inelusive 13. September. Die mittlere Dauer 
des Massenwegzuges reicht vom 22. August 
bis inclusive 19. September; die Schwankung 
beträgt daher 29 Tage. 
Mittel der Aufenthaltsdauer. 
Zieht man in den geographischen Quadra- 
ten diejenige Zeitdauer in Betracht, welche 
zwischen dem Mittel der Ankunft im Früh- 
Jahre und dem Mittel des Massenwegzuges 
liest, also die Dauer des Aufenthaltes, so 
findet man, dass diese Zeitdauer zwischen 
131 und 179 Tagen schwankt. Die kürzeste 
Aufenthaltsdauer — 131 Tage — fällt in 
