228 
nem általános meteorologiai, hanem inkább 
egészen más természetű helyi hatások érvé- 
nyesülnek. 
Ezzel szemben annál feltűnőbb, hogy a leg- 
későbbi vonulásoknál a szélességi fekvések- 
nek és tengerszín feletti magasságoknak meg- 
felelő arányban, északról délre s a magasabb- 
ról alacsonyabbra kis kivétellel, szabályosan 
fokozódó késéssel foly le a költözködésnek 
ez a főtünete, mely szept. 18-ikával a XLIX. 
zónában — 6. h. 49°—49°30° — kezdődik s 
a következő zónában — é. sz. 48°30—49° — 
szept. 25. napjával folytatódik; a XLVI. és 
XLVa. zónában október 1-ig emelkedik, míg 
a két következő délibb zónánál már szept. 
30. s illetőleg 29-re visszaesik; ezen vissza- 
esésnek okát a legdélibb zónánknál azonban 
feltétlenül adatok kevés voltában kell 
keresnünk. 
az 
A legkésőbbi tömegelvonulások zónánként 
napok szerint összeállítva a következő képet 
adják : 
gischen Factoren, sondern vielmehr von an- 
deren localen Einflüssen bedingt wird. 
Umso auffallender ist der Gegensatz bei 
dem spätesten Massenwegzuge. Diese Haupt- 
erscheinung des Wegzuges geht — mit ge- 
ringer Ausnahme — der geographischen und 
Höhenlage entsprechend, mit regelmässig 
fortschreitender Verspätung vor sich. Die- 
selbe beginnt in der XLIX. Zone — 49° — 
49°30° n. B. — mit dem 18. September, 
dieser folgt die Zone XLVII: — 48°30/— 
49° n. B. — mit dem 25. September; bis 
zur XLVI. und XLVa. Zone erreichen die 
Mittel den ersten October, fallen aber in den 
beiden siidlichsten Zonen wieder auf den 
30., resp. 29. September zurück ; dieser Rück- 
fall in den beiden südlichsten Zonen wird 
aber unbedingt durch die geringe Anzahl der 
Daten herbeigeführt. 
Von den Zonenmitteln des spätesten Mas- 
senwegzuges, nach Tagen ordnend, erhalten 
wir folgendes Bild: 
Sept. 18 19. 20, 215292 28 24925. 26,27, 231 29/00 
ke i lele prese 2 
A tömeg elvonuläsänak egész ereje szept. 
28, 29., 30. és okt. 1. napjaira — 7 esettel 
— s ezek között fökent szept. 30-ra — 8 
esettel — esik 
Az ingadozás a legkorábbi s legkésőbbi 
tömeges elvonulás között zónánként már na- 
gyobb, mint a milyet a földrajzi négyszögek 
szemléjénél láttunk: ez napok szerinti össze- 
állításban a következőleg alakul: 
Das Hauptgewicht des Massenwegzuges 
fállt daher auf den 28., 29., 30. September 
und 1. Oktober mit 7 Fällen, und hier noch 
hauptsächlich — mit 3 Fällen — auf den 
30. September. 
Die Schwankung zwischen den frühesten 
und spätesten Massenwegzügen der einzel- 
nen Zonen ist grösser, als diejenige der 
geographischen Quadrate; in Tagen aus- 
gedrückt, gestaltet sich dieselbe wie folgt: 
Ha ? € € à 7 QC c c = a AT 
Wie viele Tage? 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48749 
Hany zönän? — 
In = vielen Zonen? il 1 zei 1 = Il il 1 = il il 
Häny nap? = = 
Wie viele Tage? SO) 
Hänz zónán? 9 
In wie vielen Zonen? ~_ 1 Fu ‘= 
A legkisebb ingadozäs 34, a legnagyobb 53 
nap; e között a két határ között mozog a 
zónák ingadozása; a 34 napos — legrövi- 
debb — ingadozást a XLIX. zóna, az 53 
napos — leghosszabb — ingadozást a XLVIIIa. 
és XLVa. zónák mutatják. Az ingadozási napok 
mennyisége és szélességi fekvések s magas- 
sági viszonyok között semmi szabályosan emel- 
kedő vagy hanyatló vonás nem tűnik fel. 
Die kleinste Schwankung beträgt 34, die 
grösste 53 Tage; in dieser Grenze bewegt 
sich die Schwankung der übrigen Zonen; 
die kürzeste, 34 Tage betragende Schwan- 
kung zeigt die XLIX. Zone, die grösste — 
53 Tage — die XLVII. und XLVo. Zone. 
Die Grosse der Schwankung zeigt mit der 
geographischen und Höhenlage kein regel- 
mässiges, auf- oder absteigendes Verhältniss. 
