230 
utolsó fecske-jelentkezések adatai. a soroza- 
tot ilyen alakuläsäban is szépnek s fokoza- 
tosnak tarthatjuk. 
Tartózkodási átlagok. 
Érkezés és timegelvonulds közé eső tartózko- 
dási idő. 
A 10 zónának ez a sorozata 1412 nap 
minimális átlagszámmal kezdődik a XLIX, 
tehát a legészakibb zónával s délre menőleg, 
ha némi emelkedő és csökkenő hullámzással 
is. határozottan fokozódik s a legdélibb — 
XLIVa. — zónánkban 1713 nap maximális 
átlagszámmal fejeződik be, a mi azt jelenti, 
hogy a legdélibb zónában átlag 30-1 nappal 
időzik tovább a füsti fecske, mint a legésza- 
kibb — XLIX. — zónában. 
Érkezés és egész elvonulás közötti tartózko- 
dási idő. 
A tavaszi érkezés átlagait összevetve az 
egész elvonulással, a tartózkodási idő zónán- 
ként való átlagnapjai igen szép sorozatot 
adnak, mely északról délfelé fokozatosan 
emelkedik s csak épen tizedes törtekben 
jelentkező csekély hullámzást mutat. A mini- 
mális átlag 1496 nap a XLIX. zónában, a 
maximális 176-4 nap s ez a legdélibb zónában 
van. A legészakibb s legdélibb zónában a 
tartózkodásnál 26°8 nap átlagkülönbséget ta- 
lálunk. 
Íme, az őszi vonulásnak az az anyaga, a 
mely egyes adataiban feltárva, első tekintetre 
rendes alakuláshoz alig nyujt reményt, a 
nagyobb területek szerint való csoportosításnál 
még vonatkozásaiban is olyan képleteket ad, 
melyek hathatósan bizonyítják, hogy a vonu- 
lás jelenségei szoros és függő kapcsolatban 
állanak a jelenségek színhelyéül szolgáló szé- 
lességi elhelyezkedésekkel és magassági fek- 
vésekkel. 
A zónáknak összegező eredményeit majd az 
országos formuláknál fogjuk látni. Mig azonban 
erre térhetnénk, lássuk a régiók formuláit. 
3. Régiók vonulási formulái. 
A régiók szerint való eredményekre nézve 
be kell mutatnom először is a tömegek távo- 
ten Vorkommens der Schwalbe sehr stark 
beeinflusst werden, so muss die Reihe auch 
in dieser Gestaltung schön und regelmässig 
genannt werden. 
Mittel der Aufenthaltsdauer. 
Zeitdauer des Aufenthaltes von der Ankunft 
bis zum Massenwegzuge. 
Diese Reihe der 10 Zonen beginnt in der 
XLIX., also nördlichsten Zone, mit 14172 Tage 
betragenden Minimum der Mittel, welches 
gegen Süden hin zwar mit kleineren Schwan- 
kungen, aber stufenweise steigt und in der 
südlichsten — XLIVa. — Zone das 1713 
Tage betragende Maximalmittel erreicht. Es 
zeigt dies soviel an, dass sich die Rauch- 
schwalbe in der südlichsten Zone im Mittel 
301 Tage länger aufhält, als in der nörd- 
lichsten XLIX. Zone. 
Zeitdauer des Aufenthaltes zwischen dem ersten 
Erscheinen und dem Verchwinden der Letzten. 
Das Mittel der Frühjahrsankunft mit dem 
des ganzen Herbstzuges vergleichend, erge- 
ben die Zonenmittel eine sehr schöne Reihe, 
welche von Norden nach Süden stufenweise 
steigt und nur in den Decimalen eine mini- 
male Schwankung aufweist. Das Minimum 
der Zonenmittel beträgt 1496 Tage und 
fällt in die XLIX. Zone, das Maximum fällt 
mit 1764 Tagen in die südlichste Zone. 
Die Differenz der nördlichsten und süd- 
lichsten Zone beträgt im Mittel 26°S Tage. 
Es zeigt sich also, dass das Herbstzugs- 
materiale, welches auf den ersten Blick und 
in den Einzeldaten betrachtet, kaum die 
Hoffnung einer Gesetzmässigkeit zulässt, durch 
Gruppierung desselben nach grösseren Ge- 
bieten, während der Vergleichung dieser, solche 
Resultate ergibt, welche strikte beweisen, 
dass die Zugserscheinungen in enger Ver- 
bindung und Abhängigkeit mit der geogra- 
phischen und Höhenlage jener Gebiete stehen, 
in welchen die Erscheinung vor sich geht. 
Die Gesammtergebnisse der Zonen folgen 
bei der Landesformel, eher aber werden wir 
noch die Formeln der Regionen betrachten. 
3. Zugsformeln der Regionen. 
Zur Eruirung der Regionsergebnisse wer- 
den die Daten des Massenwegzuges zuerst 
see villas d “Wa ed tat elbasztam 
