234 
Regiok összehasonlító atmezete. — 
— _— _— __"__eEe o mò)‘‘e‘4‘dmdoe Eà@\|-t—‘———.  —.—....j5SWi 
Tömegek elvonuläsa — Wegzug der Massen: 
Adatok [7 
Regió megnevezése — | 
Anzahl | shbi EL bte ingadozäs b ] 
Benennung der Region : FRE legkorébbi— |legkes6bbi— napokhan—| At l'a gr 
Daten : frühest: spiitest : Ren Mittel: 
in Tagen: 
Eszaki Hegyesvidek | 514 Aug. 4 Sept. 25 as Sept. 75 
13) 53 
Nordliche Erhebung pre a || 216 268 2505 
| 
Keleti Hegyvidek 399 Aug. 10 Sept. 26 48 Sept. 6°6 
Oestliche Erhebung réz 222 269 249-6 
Nagy-Alföld 498 Aug. 15 Okt. 1 18 Sept. 104 
Grosse ungar. Tiefebene 227 274 2534 
| 
Kis-Alföld 93 Aug. 20 Sept. 28 40 Sept. 10 
Kleine ungar. Tiefebene | + 232 271 253 0 
Dunántúli Dombvidék | 446 Aug. 12 Okt. 1 51 Sept. 111 
Hügelland j. s. der Donau | 224 274 2531 
Horvät Dombvidek 3 Sept. 14 Sept. 20 = Sept. 16°5 
Croatisches Hügelland | = 257 263 i 9593 
Magyar Nengerpant NC | 4 Sept 8 Sept. 28 91 Sept. 97 
Ungar. Küstenresion . . . ... | 251 271 2527 
Itt feltünöbb vonások a következők : 
1. A tömegek legkorábbi távozása ezt a soro- 
zatot mutatja : 
Északi Hegyvidék. . . . aug. 4. 
Keleti Hegyvidék. . . . . 10. 
INNINGS Gelb cg 65 a2) ay IG) 
KISZÁLtÓld a szá aktát im » SAO) 
Dunántúli Dombvidék . „ 12. 
Ez a sorozat — melynél a Horvát Domb- 
vidék és Magyar Tengerpart az adatok elég- 
telensége miatt nem jöhet figyelembe 
a 
szélességi fekvéseknek és magassági viszo- 
nyoknak eléggé megfelel, s a mennyiben a 
Dunántúli Dombvidék feltűnőbben eltér, ez 
eltérésnek magyarázatát abban a tényben 
kell megtalálnunk, hogy a tömegek korábbi 
elvonulásánál leginkább localis mozzanatok 
és nem általános meteorologiai okok a döntők. 
Hier kommen folgende auffallende Züge vor: 
1. Den frühesten Massenwegzug gibt fol- 
gende Reihe: 
Nördliche Erhebung 4. August 
Östliche A eset MT 
Grosse) duefebené™ "= 45) ey uae los 
Kleine 2 Si) I 
EHügellandb ND EE 12. 
Diese Reihe, in welcher das croatische 
Hügelland und Küstengebiet wegen Mangel 
an Daten ausgeschlossen werden mussten, 
entspricht so ziemlich den geographischen 
und hypsometrischen Verhältnissen ; die auf- 
fallendere Abweichung des Hügellandes j. d. 
Donau kann darin gefunden werden, dass bei 
dem frühesten Massenwegzuge nicht so sehr 
die meteorologischen Factoren, als locale Ein- 
flüsse massgebend sind. 
