236 
Alföldön 48 nap, a Kis-Alföldön 40 nap. Az 
ingadozasnak ez a lemenö fokozata azonban 
nem a videkek földrajzi fekvésének és ma- 
gassägi alakuläsainak a kifolyasa, hanem 
inkäbb — s ez több mint valöszinü — terje- 
delmük mekkorasaganak és az adatok szama- 
nak folyomanya. 
4. A tömegek elvonuläsänak dtlagszämai 
még határozottabban mutatják, hogy az elvo- 
nulas északról délre s keletről nyugatra és a 
csökkenő magasságokkal arányosan fokozódó 
késéssel halad, és pedig a következő sor- 
renddel : 
Keleti Hegyvidék . . . 
szept. 6-6 nappal 
Északi Hegyvidék. . . . 75 
Kis-Alféld . . . . 10 
Nagy-Alfold . . . . 104 
Dunántúli Dombvidék 111 
Ugyanezt bizonyítják, bárha nem is épen 
azon sorrenddel, az érkezés és elvonulás kö- 
zötti tartózkodási szélsőségi, valamint dtlag- 
számok is 
Tartózkodási szélsőségek : 
Északi Hegyvidék . 198 nap 
Keleti Hegyvidék . . . . 199 
Kis-Alföld . 202 
Nagy-Alföld . 208 
Dunäntüli Dombvidek. . 210 
Tartózkodási dtlagszamok : 
Északi Hegyvidék . 
153 nap 
Keleti Hegyvidék . 1563 
Kis-Alföld . 1634 
Dunántúli Dombvidék. 1655 
Nagy-Alföld 1672 
A vonulási jelenségeknek és vonatkozá- 
saiknak a földrajzi szélességek és magassági 
fekvésektől való függése itt a régiók szerint 
aló csoportosítások és összehasonlításoknál 
már határozottabb alakban s biztosabb kép- 
letekben jelenik, mely minden ízében azt 
fejezi ki, hogy északról délre, keletről nyu- 
gatra s magasabbról mélyebbre menőleg a 
fecske elvonulása megfelelő késedelemmel 
halad s ezzel együtt a nyári tartózkodás ideje 
fokozatosan hosszabb. 
die grosse Tiefebene weisen 48 Tage auf, 
die kleine Tiefebene 40. Diese stufenweise 
Verminderung der Schwankung scheint aber 
nicht durch den geographischen und hypso- 
metrischen Einfluss zu entstehen, sondern ist 
mehr als wahrscheinlich durch die Zahl der 
Daten und die Ausdehnung des betreffenden 
Gebietes bedingt. 
4. Die Mittel des Massenwegzuges zeigen 
es noch bestimmter, dass der Wegzug mét 
Stufenweiser Verspätung von Norden 
nach Süden, von Osten nach Westen und von 
höher nach medriger gelegenen Gegenden ge- 
richtet ist. Die Reihenfolge ist nämlich die 
folgende: 
Östliche Erhebung 6-6. September 
Nördliche 75. 
Kleine Tiefebene 10. 
Grosse 104. 
Hügelland j. d. D. . 1111. 
Dasselbe wird auch — zwar nicht ganz 
in derselben Reihenfolge von den Extre- 
men der Aufenthaltsdauer — Intervall zwi- 
schen der Ankunft im Frühjahre und dem 
Massenwegzuge — ebenso auch von den 
Mitteln dieser bewiesen. 
Extreme der Aufenthaltsdauer. 
Nördliche Erhebung 195 Tage 
Östliche 199 
Kleine Tiefebene 202 
Grosse : 208 
Hiigelland j. d. D. 210 
Mittel der Aufenthaltsdauer. 
Nördliche Erhebung 153 Tage 
Östliche 1563 
Kleine Tiefebene 1634 
Hügelland j. d. D. 1655 
Grosse Tiefebene 1672 
Die Abhängigkeit der Zugserscheinungen 
von der geographischen und hypsometrischen 
Lage lässt sich durch die Gruppierung’ nach 
Regionen und durch deren Vergleichung in 
ganz bestimmter Form ausdrücken, welche 
besagt, dass der Wegzug im Herbste von 
Norden nach Süden, von Osten nach Westen 
und von höher nach niedriger liegenden Ge- 
bieten stufenweise später vor sich geht und 
dem entsprechend, auch die Zeitdauer des 
Aufenthaltes stufenweise länger wird. 
