idők ätlagai között teljes congruentia van; 
de már az Északi Hegyvidéknél és Nagy- 
Alféldnél négy-négy napi differentia mutat- 
kozik és pedig ügy, hogy az Eszaki Hegy- 
yidéken ätlagban a congruens napnal 4 nappal 
"későbben, a Nagy-Alföldön pedig 4 nappal 
korábban vonult el a fecske. 
Az érkezési és távozási napok közötti 
congruentiának kérdése e szerint nem dom- 
borul ki minden ízében és fokozatán teljes 
és határozott pontossággal, de egyelőre mégis 
kialakul annyira. a mennyi okkal jogosít fel 
az utána való továbbnyomozásokra. E czélból 
még sok megfigyesési adatra és egész évi 
sorozatokra lesz szükségünk, ha biztos követ- 
keztetéseket akarunk nyerni. 
Egyelőre bizonyos, hogy a tavaszi érkezés 
és őszi távozási idő congruentialis tábláját 
minden évre külön kell összeállítani s a távo- 
zás megfelelőségét annak alapján kell keresni; 
mert minden évnek a tavaszi és őszi időjárása 
. más, meg más karakterrel léphet fel s ennek 
megfelelően a tavaszi érkezés és őszi távozás 
korábbi vagy későbbi jelleget ölthet; a növény- 
és állatvilágra egyaránt kedvező igen szép 
és korán megnyíló kikelet után következhetik 
ép oly kedvező és hosszantartó ősz, a mikor 
vándormadarainknak korai érkezéssel kezdődő 
hosszú itt tartózkodását késői elvonulás fejezi 
be; vagy pedig kedvezőtlen, későn nyíló 
tavasz és korán beköszöntő hideg ősz a ma- 
daraknak késői megérkezését s korábbi elköl- 
tözését vonja maga után. A miből azután 
önként következik, hogy az érkezési és eltá- 
vozási napok congruentialis táblázata az év 
s illetőleg vonulásokhoz mérten mindig más- 
ként alakul. 
Conclusiók. 
Ha a felsorolt adatok összességére egy 
pillantást vetünk, két igen fontos jelenség 
ragadhatja meg figyelmünket : 
i 
L 
ia 
% 
4 
1. a fecske őszi vonulását megelőzi a 
tömegbeverődés, a gyülekezés, mely a nyár 
folyamán költött nemzedékeket és szülőket, 
mar t. i. a mennyiben ezeket elkésett költés 
¢ vissza nem tartja, seregekbe egyesiti, melyek 
€ 
245 
Wegzuges zur Ankunft vollständig, die nörd- 
liche Erhebung und die Tiefebene aber zei- 
gen schon eine Differenz von je vier Tagen, 
u. zw. ist der Wegzugstag der nördlichen 
Erhebung im Mittel vier Tage später, als 
der Tag wäre, 
jener der Tiefebene aber vier Tage früher. 
Die Congruenz des Wegzugstages zum 
Ankunftstage lässt sich daher nicht überall 
mit erforderlicher Genauigkeit nachweisen, 
doch berechtigt diese vorläufige Untersuchung 
jedenfalls zur weiteren Erforschung dersel- 
ben. Zu sicheren Schlussfolgerungen sind 
deshalb noch viele vollständige Jahresbeob- 
achtungen notwendig. 
betreffende congruierende 
Vorläufig geht so viel als sicher hervor, 
dass die Congruenztabelle für jedes Jahr 
separat zusammengestellt werden muss, und 
der entsprechende Tag des Wegzuges auf 
Grund dieser zu suchen ist, indem in jedem 
Jahre Frühling und Herbst einen sehr ver- 
schiedenen Charakter haben können, wes- 
halb der Frühjahrs- und Herbstzug einmal 
früher, das anderemal später ausfallen kann; 
dem Thier- und Pflanzenleben gleich günsti- 
gem frühen, schönen 
ebenso günstiger, 
Frühjahre kann ein 
langandauernder Herbst 
folgen — wo dann der mit früherer Ankunft 
verbundene längere Aufenthalt durch einen 
späten Wegzug beschlossen wird; oder aber 
kann einem ungünstigen Frühjahre mit spä- 
ter Ankunft ein früher, kalter Herbst folgen, 
was einestheils eine späte Ankunft, anderen- 
theils einen frühen Wegzug und in Folge 
dessen eine kurze Aufenthaltsdauer verur- 
sacht. Es folgt hieraus selbstverständlich, 
dass sich die Congruenz-Tabelle je nach 
dem Jahre, resp. je nach den Zugsverhält- 
nissen immer anders gestaltet. 
Conelusionen. 
Einen Blick auf die Gesammtheit des an- 
geführten Materiales werfend, sind es beson- 
ders zwei wichtige Erscheinungen, welche 
unsere Aufmerksamkeit hervorrufen : 
1. Vor dem Herbstzuge schlagen sich die 
Rauchschwalben in Schaaren, sie sammeln 
sich; die im Sommer auferzogenen Jungen 
und die Alten — falls dieselben nicht durch 
eine verspätete Brut zurückgehalten werden 
