246 
egészen az elvonulás napjáig folytatják a 
nagy útra előkészítő mozgási gyakorlataikat. 
Ez a tömegesség a költözködés őszi jelensé- 
gének karakterisztikus vonása, melylyel a 
tavaszi érkezés vagy épen nem, vagy csak 
halvány vonásban bír, a mennyiben az érke- 
zéskor fecskéink nem nagyobb csoportokban, 
hanem igen kis számú társaságocskákban 
vagy egyesével szoktak megjelenni. 
2. A korábbi és későbbi vonulási adatok 
az őszi mozgalomban épen olyan tarka képet 
mutatnak, mint a tavasziban. S ha Gaan Gaston 
a tavaszi mozgalmat, feldolgozásában — igen 
találóan — részben vonulási, részben terjesz- 
kedési vagy telítési jelenségek keverékének 
nevezte, úgy mi ennek megfelelően az őszit 
részint gyérülési, azaz kiürítési, részint vonu- 
lisi momentumok halmazának mondhatjuk, 
melyből első tekintetre úgy érezzük, hogy 
alig lehet valami biztosabb következtetést 
vonni: s melyből tényleg csak a nagyobb 
területek (zónák, régiók) szerinti átnézeteknél 
alakulnak ki biztosabb képletek. 
Az őszi vonulás jelenségeinek vizsgálatai- 
ból a következő tények állapíthatók meg: 
1. Az őszi vonulást gyülekezés előzi meg, 
mely átlagban 91 nappal előzi meg a töme- 
ges elvonulást. 
2. Az egyes távozási adatok majd korábbiak, 
majd későbbiek (sokszor egymással szomszé- 
dos, vagy egymástól nem messze fekvő s 
ugyanolyan magassági viszonyokkal bíró terü- 
letek adatai 30—40 napi különbséget mutat- 
nak fel) látszólag minden bebizonyítható ok 
nélkül. 
3. A légkésőbbi elvonulások adatai több- 
nyire azonban a Nagy-Alföldre s még inkább 
a dunántúli régióra esnek (l. az I. sz. tér- 
képet), hol a legkésőbbi vonulási adatok van- 
nak feltüntetve; ezek alatt zárjelben a ma- 
gassági átlagok méterekben vannak jelezve.) 
4. A legkorábbiak havasi vidékekre esnek 
(mint 244. Kubach, aug. 4. — 674—1211 m.; 
112. Szinevér-Polyána, aug. 10. — 791—1583 
m.) vagy legalább is körülbelül 600 m. vagy 
ennél magasabban fekvő hegyes tájról valók. 
5. Lényeges ingadozás mutatkozik általá- 
nosan. 
— vereinigen sich und machen bis zum 
Wegzuge Flugübungen als Vorbereitung zu 
der grossen Reise. Dieses Erscheinen in 
Massen bildet ein ¢harakteristisches Merk- 
mal des Herbstzuges, welches dem Früh- 
jahrszuge entweder gänzlich fehlt oder in 
nur geringem Masse vorhanden ist, indem 
die Schwalben bei ihrer Ankunft nicht in 
grösseren Schaaren, sondern in kleinen Flügen 
oder einzeln erscheinen. 
2. Die früheren und späteren Herbstzugs- 
daten ergeben ein ebenso buntes Bild, wie 
die Frühjahrszugsdaten. Und wenn v. Gaar 
Gasrox in seiner Bearbeitung die Frühjahrs- 
zugsbewegung sehr treffend als eine Mischung 
von Zugs-, Besiedelumgs-oder Füllungs-Erschei- 
nungen nannte, so kann dementsprechend die 
Herbstzugsbewegung ein Complex von Ver- 
minderungs-, Ausräumungs-und Zugs-Erschei- 
nungen genannt werden, aus welchem man 
auf den ersten Blick kaum einigermassen 
sichere Schlüsse herauszuschälen hofft, welche 
auch thatsächlich nur in der Gruppierung 
nach ausgedehnteren Gebieten (Zonen, Regio- 
nen) zum Ausdrucke kommen. 
Aus der Untersuchung der Herbstzugs- 
Erscheinungen ergeben sich folgende That- 
sachen : 
1. Dem Herbstzuge geht das Sammeln 
voran, was im Mittel 91 Tage vor dem 
Massenwegzuge geschieht. 
2. Die einzelnen Wegzugsdaten sind bald 
früher, bald später (benachbarte oder von 
einander nicht weit entfernte Stationen mit 
gleicher Höhenlage zeigen oft 30—40 Tage 
Unterschied im Wegzuge) scheinbar ohne 
jede nachweisbare Ursache. 
3. Die Daten des spätesten Vorkommens 
fallen aber meistens in die Tiefebene oder 
vielmehr in das Hügelland j. d. D. (V. die 
Karte Nr. I, wobei in den Quadraten die 
spätesten Wegzugsdaten angegeben sind; 
darunter stehen die Mittel der Höhenlage in 
Metern). 
4. Die frühesten fallen in alpine Gebiete 
(244. Kubach, 4. August, — 674—1211 Meter; 
112. Szinevérpolyana, 10. — August, 791 — 
1583 Meter) oder wenigstens in solche, deren 
Höhe 600 Meter oder darüber beträgt. 
5. Allgemein ist eine bedeutende Schwan- 
kung wahrnehmbar. 
