6. Az ingadozäs ältaläban nagyobb a hegy- 
videkeken, mint az alföldeken; de azert meg 
sincs a magassägoknak megfelelően emelkedő 
arányban, a mennyiben a szelídebb emelke- 
déssel bíró Dunántúli Dombvidéken sokkal na- 
gyobb, mint az Északi és Keleti Hegyvidéken. 
7. A tömegek korábbi elvonulásának oka 
igen sok — és pedig legtöbb esetben nem 
meteorologiai tényezőkben keresendő. (A Nagy- 
Alföld egyes földrajzi négyszögein — 84—143 
méter közötti magasság mellett — az ingado- 
zás 19—44 nap között hullámzik, a nélkül, 
hogy azillető területeken lényeges különbözetek 
mutatkoznának a meteorologiai mozzanatok- 
ban.) A korábbi elvonulások indító okát közvet- 
lenül első sorban a táplálék helyi megcsappa- 
násában, közvetve pedig talaj és agricultura- 
lis viszonyokban lehetne keresni. De már a 
késői elvonulásoknál főtényező okul okvetlenül 
meteorologiai alakulásokat kell tekintenünk. 
Általában meteorologiai okok jelölik ki tavasz- 
kor a korábbi érkezésekkel azt a területi 
keretet, melyen belől azután a telítés véghez- 
megy, és a legkésőbbi távozásokkal azt a 
másik távozási keretet, melyen belől, meg- 
előző napokon, lefoly a gyérülés, kiürítés 
mozzanata, a mely ép úgy, mint a telítés, már 
más, nem meteorologiai, hanem helyi és bio- 
logiai hatások alatt esik meg. 
8. A tömegek elvonulásában útirányokat 
egyáltalában nem találunk, frontban való elő- 
haladást sem. A Nagy Magyar Alföldnek, 
ennek a nagy medenczének északi partjain 
és ezek szomszédos vidékein (l. az I. sz. ter- 
képen a XLVIIa. zóna 40—41 k.. h., a XLVIIL. 
zóna 39—40., 38—39.; 37—38 k. h. fokok 
között eső négyszögek utolsó vonulási ada- 
tait), még szept. 25., 26., 27. napjain látha- 
tók az utolsó tömegek, a Kis-Alföld északi 
szomszédságában pedig 28-ikán vesz bucsút 
az utolsó tömeg, a mikor pedig a délebbre 
eső Nagy-Alföld közepén vagy déli felén levő 
négyszögekről már szeptember 20—24-ikén 
eltávoztak az utolsó tömegek. Feltűnő azonban, 
hogy a tömegek elvonulásának legkésőbbi 
adatai (szeptember 29., 30. és október 1.) ha- 
zánk déli és délnyugati széle felé eső négy- 
6. Die Schwankung ist im Allgemeinen 
grösser im Gebirge, als in der Ebene, doch 
steht die Grösse derselben nicht im entspre- 
chenden Verhältnisse mit der steigenden 
Höhe, indem dieselbe in der geringeren Er- 
hebung des Hiigellandes j. d. D. grösser ist, 
als in der nördlichen und östlichen Erhebung. 
7. Die Ursache des frühesten Massen- 
wegzuges ist durch viele, aber in den meisten 
Fällen nicht durch meteorologische Factoren 
bedingt. (In den einzelnen Quadraten der 
grossen Tiefebene beträgt diese Schwankung 
bei einer mittleren Höhenlage von 84—145 
Metern 19 bis 44 Tage, ohne dass die 
meteorologischen Elemente der betreffen- 
den Gebiete wesentlich verschieden wären). 
Die Ursache dieses früheren Zuges könnte 
unmittelbar in der localen Verminderung der 
Nahrung, indireet aber in den localen Boden- 
und Agricultur-Verhältnissen zu suchen sein. 
Bei dem späteren Wegzuge müssen aber 
schon ganz bestimmt die meteorologischen 
Factoren als bedingende Ursachen betrach- 
tet werden. Überhaupt zeigen die meteoro- 
logischen Factoren im Frühjahre durch frühere 
Ankunftsdaten jenen Gebietsrahmen an, in 
welchem dann die Besiedelung vor sich geht, 
im Herbste aber durch spätesten Wegzug 
jenen Gebietsrahmen, in welchen während 
den vorangehenden Tagen der Verminde- 
rungs- und Ausräumungs-Process vor sich 
ging, welcher ebenso, wie die Besiedelung, 
nicht mehr den meteorologischen, sondern 
localen und biologischen Factoren unterliegt. 
8. In dem Massenwegzuge können Zug- 
strassen nicht nachgewiesen werden, ebenso 
ist auch kein Frontzug zu erkennen. An 
den nördlichen Ufern des grossen Beckens 
der Tiefebene und in den benachbarten 
Theilen desselben (V. die spätesten Weg- 
zugstage in Karte Nr. I, XLVIIo. Zone 
40°—41° 6. L., XLVUI. Zone 39°—40°, 38°— 
39°, 37°—88° è. L. Quadrate) waren die 
letzten Massen noch am 25., 26. und 27. 
September zu sehen, die kleine Tiefebene 
wurde am 28. September von den letzten 
Massen verlassen, während in südlicheren 
Gegenden des Tieflandes in und unter der 
Mitte desselben die letzten Massen schon am 
20—24. September weggezogen waren. Es ist 
aber auffallend, dass die spätesten Daten (29., 
30. Sept. und 1. Okt.) des Massenwegzuges in 
