248 
szögeken (l. I. Térkép XLVII. z., XLVIa. z., 
XLVI. z. 34—35. k. h.; XLVIa. z., XLVI. és 
XLVa. z. 385—36. k. h.; XLVI, XLVa: és 
XLV. z. 36—87. k. h.; XLV. z. 37—38 k. hi, 
XLVa., XLV. es XLIVa. z. 88—39 k. h. és 
végül a XLVIlle. z. 39-40 k. h. fokai közt 
fekvö negyszögeket) felkörbe sorakoznak egy- 
mas melle, és pedig ügy, hogy szeptember 
29-ike öt, 50-ika het és oktober hó 1. napja 
ket adattal szerepelnek, miböl az is ki tiinik. 
9. hogy a témegek elvonuläsa fökent az 
elvonulasi idő utolsó három napján, tehát 
meglehetős rohamosam és a megfigyelési egész 
területnek déli és délnyugoti határán egytől- 
három zónaszélességű övön jut befejezésre. 
10. Az érkezési és távozási időpontok között 
arányos vonatkozás — congruentia — jelei 
határozottan mutatkoznak. 
11. A tavaszi érkezés és tömegelvonulás 
között a tartózkodási idő átlagai az északibb 
szélességek alatt és a magasabban fekvő terü- 
leteken kisebb számot mutatnak, mig a foko- 
zatosan délebbre fekvők és kevésbbé magas 
vidékek fokozatosan nagyobb számokkal jelent- 
keznek. Legrövidebb a tartózkodás az Északi 
Hegyvidéken, leghosszabb a Nagy-Alföldön. 
Szükségesnek tartom végül a madárvonu- 
lási adatok ezutáni feldolgozására s illetőleg 
előkészítésére nézve egy pár fontos tanul- 
ságra is rámutatni. 
Ha azt akarjuk, hogy a vonulási jelensé- 
gek szövevényébe áthatóbban bevilágítsunk, 
akkor a tavaszi és őszi vonulás feldolgozását 
együttes összeállításban és a vonatkozások 
éles feltüntetésével kell megejtenünk. Ez 
mindenesetre nagyobb munka, mint egyiknek, 
vagy másiknak feldolgozása, de mégis aránytala- 
nul kisebb munka, mint a kettőnek külön 
munkába való foglalása, már csak azért is, 
mert a földrajzi és magassági adatokat, vala- 
mint czímeket stb. csak egyszer kell fel- 
mutatni. Ennek megfelelően aránylik a ki- 
adási költség is. 
| 
den an der südlichen und südwestlichen 
Grenze liegenden Quadraten in einen hal- 
ben Kreise sich an einander reihen. (V. in 
Karte Nr. I XLVIL, XLVIo., XLVI. Zone, 
Quadrate 34°—35° 6. L.; XLUVIo., XLVI 
und XLVa. Zone, Quadrate 35°—36" 6. L.; 
XLVI., XLVa. und XLV. Zone, Quadrate 
36°—37° 6. L.; XLV. Zone, Quadrat 379— 
38° 6. L.; XLVa., XLV. und XLIVa. Zone, 
Quadrate 388°—39° è. L. und schliesslich 
XLVIIz. Zone, Quadrat 39°—40° 6. L.) und 
zwar so, dass der 29. Sept. fiinfmal, der 30. 
siebenmal und der 1. Oktober zweimal vor- 
kommt; woraus zu gleicher Zeit auch her- 
vorgeht, dass: 
9. der Massenwegzug hauptsächlich an den 
drei letzten Tagen der Wegzugszeit — also 
ziemlich rasch — vor sich geht, und an der 
Süd- und Südwest-Grenze des Beobachtungs- 
gebietes in einem Gürtel von ein bis drei 
Zonenbreiten seinen Abschluss findet. 
10. Die Merkmale einer Congruenz zwi- 
schen dem Ankunfts- und Wegzugstage tre- 
ten bestimmt hervor. 
11. Der zwischen der Ankunft und dem Mas- 
senwegzuge liegende Zeitintervall, die in der 
Anzahl der Tage gegebene Aufenthaltsdauer 
ist in nördlicher und höher liegenden Gebie- 
ten kürzer und ergibt mit südlicherer und 
niedrigerer Lage eine stufenweise immer 
grösser und grösser werdende Zahl. Die 
Aufenthaltsdauer ist am kürzesten in der 
nördlichen Erhebung, am längsten in der 
grossen Tiefebene. 
Zum Schlusse halte ich es noch für noth- 
wendig, zum Nutzen der künftigen Bearbei- 
tung und Vorbereitung der Zugsdaten auf 
einige wichtige Ergebnisse hinzuweisen. 
Will man das Labyrinth der Zugserschei- 
nungen intensiver beleuchten, so muss der 
Frühjahrs- und Herbstzug in einer und der- 
selben Bearbeitung neben einander gegeben 
werden, u. zw. mit scharfer Hervorhebung 
des zwischen beiden bestehenden Nexus. Es 
ist dies jedenfalls eine grössere Arbeit, als 
die Bearbeitung des einen oder anderen 
allein, aber auch eine unbedingt kleinere 
Arbeit, als die separate Bearbeitung jener 
und dieser, auch schon deshalb, weil die 
Daten der geographischen Lage, die Titel 
u. s. w. nur einmal angegeben werden müs- 
