Be n 
A tömeges elvonulás fökepen (446"/,-a 
az összes adatoknak) szép antieziklönos 
időben esett meg, gyenge erejű, változatos 
szelek mellett; csak szeptember 8., 14., 
15-én fúvott, alig csekély kivétellel, észak- 
nyugoti és északi szél. 
Az I. táblázat szerint 8 állomásunk ada- 
taira támaszkodva állíthatjuk, hogy az elköl- 
tözés idejében reggel (aug. 4-től okt. 2-ig) 
leginkább északi és nyugoti szél fúvott 
(49-4"/,), jóval kevesebbszer (30-6"/,) déli és 
keleti. Ha pedig a reggeli; déli és esti fel- 
jegyzésekre támaszkodunk, akkor 8 állomá- 
sunkon augusztus és szeptember hónapokon 
a szél iránya a következő volt százalékban 
kifejezve s a 8 irányt négyre átszámítva : 
W C 
268 126 
Aug. és szept. N E 5 
Szel "/ 259 15°9* 188 
Akar csak a reggeli adatokra tämaszkod- 
junk is, az eredmeny csaknem ugyanaz, mint 
ha a naponkenti harom feljegyzest veszszük 
tekintetbe. Altalaban 12°6°/, szelesend volt 
augusztusban és szeptemberben, szeptember 
8—15-ik napjain pedig 362. Ez elég fényt 
vet arra, hogy a legtömegesebb elköltözés 
mily gyakran esett meg szélcsendes időben. 
A tömeges elköltözés, miként említettem, 
gyorsabban esett meg a hegyes, mint a dom- 
bos és sik vidéken. Ehhez képest az átlagos 
nap 3-6 nappal állott be korábban a hegyek 
között, mint a síkon és dombos tájon. A 
hőmérséklet eloszlása fejti meg e dolgot, 
mely tudvalevőleg annál inkább csökken, 
minél magasabbra emelkedünk a tenger sziné- 
től fölfelé. Azután oly alacsonyan nem állott 
a minimális hőmérő már augusztus vége felé 
sehol fentebb említett 8 állomásunkon, mint 
Nagy-Szebenben és Ungváron ; ott aug. 24-én 
és 25-én 7, itt augusztus 28-án 9 fokon. Az 
alacsony hőmérsékletű hegyes vidéken koráb- 
ban fogyván a fecske eledele, korábban is 
vonult el onnan, mint a sikról és dombos 
tájról. 
A tömeges elköltözés átlagos napja szep- 
tember 9-1-ikére esik. A vidékek sorrendben 
így következnek : 
255 
Der massenhafte Wegzug (44-6"/, aller 
Daten) stellte sich also hauptsächlich bei 
schöner antieyklonaler Witterung ein, bei 
schwachen, wechselnden Winden; nur am 
8., 14., 15. September wehte mit geringer 
Ausnahme Nordwest- und Nordwind. 
Zur Zeit des Wegzuges (vom 4. August 
bis 2. October) herrschte laut den Morgen- 
beobachtungen der acht Stationen meistens 
Nord- und Westwind (49:4°/,), seltener Ost- 
und Südwind (30°6°/,). Zieht man aber nicht 
nur die Morgen-, sondern auch die Mittag- 
und Abendbeobachtungen in Betracht, dann 
stellt sich die Häufigkeit, auf vier Richtun- 
gen reduzirt, in Percenten für August und 
September folgendermassen heraus: 
Aug.u.Sept. N E 5 
Wind in 259 15:9* 188 
M, 6 
268 126 
Das Ergebniss ist fast vollkommen das- 
selbe, falls man nur die Morgen- oder auch 
die Morgen-, Mittag- und Abendbeobachtun- 
gen in Betracht zieht. Die Monate August 
und September weisen 12°6°/,, der Zeitraum 
vom 8. bis 15. September aber 36'2°/, Wind- 
stille auf. Dieser Umstand gibt klar zu er- 
kennen, wie häufig der massenhafte Weg- 
zug bei Windstille vorkam. 
Wie oben erwähnt wurde, entwickelte sich 
der massenhafte Wegzug schneller in der 
Berggegend, als im Hügel- und Flachland. 
Dementsprechend stellt sich das Mittel um 
36 Tage früher in der Berggegend, als im 
Flach- und Hügelland ein. Die Vertheilung 
der Temperatur erklärt die Sache vollkom- 
men, welche bekanntermassen desto mehr 
abnimmt, je höher man sich über das Meeres- 
niveau erhebt. Ausserdem sei bemerkt, dass 
an keiner der acht Stationen das Minimal- 
Thermometer so tief sank schon gegen Ende 
August, als in der östlichen und nördlichen 
Berggegend zu Nagy-Szeben und Ungvár, 
dort am 24. und 25. August bis auf 7, hier 
am 28. bis auf 9 Grad. Da in der kühleren 
Berggegend die Nahrung der Schwalbe früher 
abnahm, als in den anderen Landesgegen- 
den, so zog sie auch früher von dort weg, 
als aus dem Flach- und Hügelland. 
Das mittlere Datum des Wegzuges ist der 
9:1. September. Bei den Landesgegenden stellt 
sich dasselbe folgendermassen heraus: 
