hoz tartva magunkat, elöször is azt a kerdest 
kell fülvetnünk : az emberi tevékenység melyik 
mezején jut a madarak haszna vagy kara f6- 
képpen kifejezésre. 
Minden bizonynyal az egész mezőgazdaság 
terén, beleértve a kertészetet is, egészen a 
disznövenyek termeszteseig; az erdőgazdaság 
és végül az állattenyésztés, utóbbiba beleértve 
még a méhészetet, halgazdaságot stb-eket is. 
Már most tudjuk azt, hogy mindezek a fog- 
lalkozási ágak bizonyos időszakok szerint iga- 
zodnak ; azok szerint, a melyek az év kör- 
forgásában jutnak kifejezésre. És még azok az 
ágak is, a melyek egy év keretén túlmen- 
nek, tehát nem kezdődnek minden évben új- 
ból, szintén alá vannak vetve az évszakok kii- 
lönböző időjárási menetének. 
Már az a körülmény is annak a kimondá- 
sára kényszerít, hogy a madarak táplálkozá- 
sának vizsgálatát az említett foglalkozási ágak 
évi fejlődésmenetével párhuzamosam kell vezetni, 
ha a hasznot vagy kárt tényleg föl akarjuk 
ismerni . 
Fajonként kell megejtenünk a vizsgálatot, 
meg kell állapítanunk táplálékukat az év kör- 
forgásában és szembesítenünk ezt a táplálékot 
az említett foglalkozási ágak mindenkori hely- 
. zetével, hogy meghatarozhassuk, káros, hasznos 
vagy közömbös voltukat. 
A kérdésnek és feladatnak ez az általános 
képe s az utóbbi nem is volna olyan legyőz- 
hetetlenül nehéz, ha az egyes államokban 
ugyanazok a viszonyok uralkodnának. 
A bonyodalom és ezzel együtt a nehézség 
azonban abban nyilvánul, hogy a viszonyok 
s ezekkel párhuzamosan az emberi érdekek 
minden államban többé-kevésbbé eltérnek egy- 
mástól, minek következtében előfordulhat az 
az eset, hogy valamely madárfaj az egyik 
államban hasznos, míg a másikban káros. 
Ez a körülmény okozta azt, hogy három 
évtizednél is tovább tartott, míg egy nemzet- 
közi egyezmény létesülhetett, a mely elvileg 
kimondotta a gazdaságilag hasznos madarak 
védelmét s ezekről, továbbá a károsokról is 
à 
259 
Praktische halten, dann müssen wir die 
Frage aufwerfen, auf welchem Gebiet mensch- 
licher Thitigkeit kommt Nutzen und Scha- 
den des Vogels hauptsächlich zum Aus- 
druck ? 
Es ist ganz gewiss das ganze Gebiet der 
Landwirthschaft inel. des Gartenbaues bis in 
die Feinheiten der Ziergärtnerei; die Forstwirth- 
schaft und schliesslich die Viehzucht inclu- 
sive Thierzucht, wie Bienenwirthschaft und 
Fischzucht u. A. 
Wir wissen nun, dass alle diese Berufszweige 
nach Perioden laufen oder ablaufen, welche in 
den unterscheidbaren Perioden des Jahres ihren 
Ausdruck finden und auch auf jene, die sich 
über das Jahr fortentwickeln, also nicht Jähr- 
lieh von Neuem beginnen, hat der Gang der 
Jahreszeit entschiedenen Einfluss. 
Schon dieser Umstand führt uns zwingend 
zu dem Satz, dass die Untersuchung der 
Nahrung der Vögel sich dem jährlichen Ent- 
wicklungsgange der angeführten Berufszweige 
anpassen, anschmiegen muss, wenn es sich 
darum handelt, den Nutzen, beziehungsweise 
Schaden thatsächlich zu erkennen. 
Wir müssen Art für Art vornehmen, sie 
im Kreislauf des Jahres auf ihre Nahrung 
prüfen, das Ergebniss der Prüfung müssen 
wir den Entwicklungsstadien der Berufs- 
zweige entgegenhalten, um den nützlichen 
oder schädlichen Einfluss oder die Indifferenz 
zu bestimmen. 
So gestaltet sich die Sache und Aufgabe 
ganz im Allgemeinen und wäre letztere auch 
nicht so uniiberwindlich schwer, wenn wir 
von Staat zu Staat mit gleichen Verhältnissen 
rechnen könnten. 
Die Complication und mit ihr die Schwie- 
rigkeit meldet sich aber eben darin, dass die 
Verhältnisse und mit ihnen das menschliche 
Interesse von Staat zu Staat mehr oder min- 
der, jedoch immer wesentliche Unterschiede 
wodurch es möglich wird, dass 
eine gegebene Vogelart, welche in dem 
einen Staate nützlich ist, in einem anderen 
Staate schädlich werden kann. 
Dieser Umstand war es, der es verur- 
sachte, dass es mehr als drei Decennien 
kostete, ehe es gelang, eine internationale 
Convention zustande zu bringen, welche die 
Nothwendigkeit des Schutzes der landwirth- 
33* 
aufweisen, 
