Ezek után vázolni fogom a vetési varjak 
életmódját az évnek négy szakában, úgy a 
hogy azt tapasztalataim alapján a mar emli- 
tett viszonyok között megismerhettem. 
A tél. 
A téli hónapokban folytonosan a majorok 
és szérűskertek körül tartózkodnak, felszednek 
mindenféle hulladékot, a törekkazlakból és 
elhullajtott szalmából kiszedik a magot, a 
melyet azonkívül a marha ürülékében is meg- 
találnak. Innen van az, hogy a téli hónapok- 
ban annyi búza, árpa, zab, tengeri stb. mag 
van a gyomrukban. Barkácsolnak a szántó- 
földeken is az ott található gyommagvakért. 
Fölkeresik ezek mellett a földi gilisztákat is, 
a melyeket még a legnagyobb télben is köny- 
nyen megszerezhetnek a törekkazlak tövéből. 
A rovarok a föld mélyében alusznak és így 
be kell érniök avval, a mit találnak. 
Zord, havas teleken egészen az istállók ajta- 
jáig vagy a juhok aklaihoz szorulnak, vagy a 
trágyadombot lepik el, hol az állatok ürülékében 
található magot és élő állatokat szedik föl. 
Nagyon hasznos dolog volna a gazdasági 
állatok ürülekeit 
abból a varjak ? 
Nyáron az állatokat üldöző legyek és bögö- 
lyök vagy egyenesen az orrba, vagy a marha 
vizsgálni, mit szednek ki 
szőrébe rakják petéiket, a melyek onnan — 
nyalogatás útján — a gyomorba kerülnek, 
onnan a trágyadombra és innen ismét a 
földekre. A varjú nemcsak az emésztetlen 
magvakért, de az ott levő élő állatokért is 
turkálja a gazdasági állatok ürülékét, s hogy 
ebben minő 
állatjait szerető és azok életét ismerő gazda 
tudja megítélni. 
hasznot hajthat, azt csak az 
A juhok gyomrát és beleit át- meg átfúró 
szörfergeket, a ló végbelében élő rozsférgeket 
(Gastrus), a sertések nagy gilisztáit mind a 
varjüsereg emészti meg. Tavaszszal a déli 
nap sugarait élvező ménes között nagy sze- 
reteltel leskelődik a varjú s a kicsúcsorodott 
végbélből szedi ki a rozsférgeket. A birka- 
nyáj között is tartózkodik s egyikről a másikra 
Nach diesem möchte ich ein Bild der 
Lebensweise der Saatkráhen in den vier 
Jahreszeiten entwerfen, sowie ich dasselbe 
auf Grund meiner Erfahrungen unter den 
schon erwähnten Verhältnissen kennen lernte. 
Der Winter. 
In den Wintermonaten halten sich die 
Saatkrähen fortwährend in der Gegend der 
Meierhöfe und Tennen auf; allerlei Abfälle 
aus verlorenem Stroh und aus Spreuschobern 
ausgepickte Fruchtkörner bilden ihre Nah- 
rung, ausserdem finden sie auch in dem 
Deshalb sind 
Gerste-, Hafer- 
und Maiskörner in ihrem Magen. Sie strei- 
Miste der Hausthiere Körner. 
im Winter so viel Weizen-, 
chen auch auf die Felder, um Unkrautsamen 
aufzulesen. Neben 
die Regenwiirmer auf, welche sie auch selbst 
Winter leicht am Fusse der 
Spreuschober erhalten können. Die Insekten 
diesen suchen sie auch 
im stärksten 
schlafen tief unter der Erde, deshalb müssen 
sie Vorlieb nehmen mit dem, was sie finden. 
In rauhen, schneereichen Wintern werden 
sie bis an die Thür der Ställe, zu den Schaf- 
ställen oder auf den Düngerhaufen getrieben, 
wo sie die im Miste der Thiere befindlichen 
Körner und Thiere auflesen. 
Es wäre sehr gut zu untersuchen, was die 
Krähen aus dem Miste der Hausthiere zu sich 
nehmen ? 
Die, die Hausthiere so sehr belästigenden 
Bies- und Bremsfliegenarten legen im Sommer 
ihre Eier zum Theil direkt in die Nasenlöcher, 
zum Theil auf die Behaarung, von wo sie dann 
— durch Ablecken — in den Magen kom- 
men; von hier kommen sie zum Teil auf den 
Diingerhaufen und schliesslich immer auf die 
Felder. Die Krähe sucht in Miste der 
Hausthiere nicht nur die unverdauten Körner, 
sondern auch die darin lebenden Thiere, und 
welch grossen Nutzen sie dadurch leisten können, 
kann nur ein Landwirth, der seine Thiere liebt 
und deren Leben kennt, richtig beurtheilen. 
Die Strongyliden, welche die Gedärme der 
Schafe durch und durch bohren, die Larven 
der Pferdemagenbremse (Gastrus), welche im 
After des Pferdes leben, die grossen Würmer 
der Schweine werden alle von dem Krähenvolk 
verzehrt. Gegen das Frühjahr, wenn sich das 
Gestüt der Mittagssonne freut, ist die Krähe 
sehr eifrig zur Stelle wnd pickt die Gastrus- 
41* 
dem 
