328 
A vetési varjú (Corvus frugilegus L.) 
hasznos és karos volta a közfelfogäs 
szerint. 
Írta : Soós Lasos. 
Egy térképpel és egy táblázattal. 
Azok között a madaraink között, melyeknek 
haszna és kára a tágabb értelemben vett mező- 
gazdaság szempontjából tekintetbe jó, nagy 
számuknál fogva kétségkívül a varjak a leg- 
fontosabbak. Igen jelentős nemzetgazdasági 
érdekek fűződnek ézért ahhoz, hogy káros, 
illetőleg hasznos voltukat megállapítsuk. 5 
éppen a varjaknál e kérdés eldöntése rend- 
kívül nehéz. A varjú növényi és állati táplá- 
lékkal él. Szedi a rovart, pajort, egeret, fel- 
szedi a gyommagvakat, de a gabonát is. Hasz- 
nossága vagy károssága tehát attól függ, hogy 
milyen arányban van ama kár, melyet a gabona 
pusztítása által okoz azzal a haszonnal, melyet 
rovarok, egerek, gyommagvak felszedése révén 
hajt ? 
A begytartalmak vizsgálása bizonyos kisebb 
területekre nézve e tekintetben meglehetősen 
pontos eredményeket ad. Azonban ha nagyobb 
területről, mondjuk egy egész országról van szó, 
nem. Komplikálja ugyanis a kérdést az a körül- 
mény, hogy a varjú kóborló madár. Egyes csapa- 
tok bizonyos területeket állandóan megszállva 
tartanak ugyan, de nagyobb részük az év külön- 
böző szakaiban különböző vidékeken tartóz- 
kodik. Ennek következtében hasznos vagy 
káros volta nem csekély mértékben függ attól, 
hogy mily időben tartózkodik a varjúsereg az 
illető vidéken, télen-e vagy nyáron, a vetés vagy 
a gabonaérés idején-e ? Mivel kóborló, lehet, 
hogy az a varjúcsapat, mely az egyik vidéken 
kizárólag hasznos volt, más vidéken már inkább 
káros lehet. Hasznának és kárának aránya 
lényegesen más ott, a hol kora tavaszszal vagy 
nyáron a gabonaérés idején tartózkodik, mint 
a hol a vetések vagy a tengeriérés időszakában. 
Igen sok függ a számuktól. Gazdasági vi- 
szonyaink olyanok, hogy kisebb varjúseregek 
kártétele észre se vehető, de a hol túlságosan 
elszaporodott, ott éppenséggel nem szivesen 
látott vendége a gazdának. Fontos, hogy van-e 
fészkelőtelepe az illető vidéken a varjünak ? 
Mert a köztapasztalat, vagy legalább a közhit 
Die Nützlichkeit und Schädlichkeit 
der Saatkrähe (Corvus frugilegus L.) 
in der allgemeinen Auffassung. 
Von Lasos Soós. 
Mit einer Karte und einer Tabelle. 
Unter jenen Vögeln unserer Heimath, deren 
Nutzen und Schaden für die im weiteren 
Sinne genommene Landwirthschaft in Betracht 
kommt, sind ihrer grossen Anzahl wegen un- 
zweifelhaft die Krähen die wichtigsten. Es 
ist daher aus hochbedeutenden national-öko- 
nomischen Interessen nothwendig, deren Nutzen 
oder Schaden zu bestimmen. Die Entschei- 
dung der Frage ist aber eben bei den 
Krähen ausserordentlich schwierig. Die Krähen 
nähren sich von animalischen und vegetabi- 
lischen Stoffen. Sie ergreifen Insekten, Lar- 
ven, Mäuse, lesen Unkrautsamen, aber auch 
Getreide auf. Nutzen oder Schaden hängt 
deshalb von jenem Verhältnisse ab, in wel- 
chem der durch Vertilgung von Getreide ent- 
stehende Schaden zu dem Nutzen steht, wel- 
chen sie durch Vertilgung der Insekten, Mäusen 
und Unkrautsamen leisten. 
Die Untersuchung der Ingluvialien ergibt 
in dieser Hinsicht für gewisse kleinere Gebiete 
ziemlich genaue Resultate. Wird aber ein 
erösseres Gebiet, sagen wir ein ganzes Land 
in Betracht gezogen, dann nicht. Die Frage 
wird nämlich durch den Umstand complicirt, 
dass die Krähe ein Strichvogel ist. Einzelne 
Schaaren halten zwar gewisse Gebiete stän- 
dig besetzt, der grössere Theil aber hält sich 
in den verschiedenen Jahreszeiten in verschie- 
denen Gebieten auf. Der Nutzen oder Schaden 
hängt deshalb in nicht geringem Masse auch 
von dem Zeitpunkte ab, während welchem 
sich die Krähe in dem betreffenden Gebiete 
aufhält, ob im Winter oder Sommer, während 
der Saat oder der Getreide-Reife ? Weil Strich- 
vögel, kann dieselbe Krähenschaar, welche 
in einem Gebiete ausschliesslich nützlich war, 
in einem anderen schon mehr schädlich wer- 
den. Das Verhältniss zwischen Nutzen und 
Schaden ist wesentlich verschieden dort, wo 
sie sich im Frühjahre oder im Sommer zur 
Zeit der Getreide-Reife, oder aber in der Zeit 
der Saat oder Mais-Reife aufhalten. Sehr viel 
hängt auch von ihrer Anzahl ab. Bei unseren 
landwirthschaftlichen Verhältnissen ist der 
Schaden kleinerer Krähenschaaren unbemerk- 
