tengerit vagy zabot ügy tönkre teszen, hogy 
újból kell vetni." (Ifj. Szesevx Anrar.) 
Deszk (Torontälm.). 
„Miutän igen elszaporodott, ennélfogva rovar- 
ral nem birja éhét kielégiteni, igy sok kart tesz 
egyes; kisgazdáknak. Kivanatos volna puszti- 
tani." (Toporeszx Lasos g. t.) 
Dolova (Torontälm.). 
,Daczära annak, hogy a községi elöljärösäg 
minden tőle telhetőt megtesz, a varjú hely- 
ségünkben veszedelmes módon szaporodik. 
Úgy lehet, hogy okozati összefüggésben áll 
ez ama rengeteg kukoriczafölddel, mely nálunk 
van s mely nekik kényelmes megélhetést biz- 
tosít. Más veteményt, mint kukoriczát, rit- 
kán bánt." (Ifj. Bereez Gyura tanító, rovarkár 
tudósító.) 
Erdőtelek (Hevesm.). 
, Káros. Nemcsak a kukoriczát bántja vetés- 
kor, de mindenféle veteményt sokszor újra 
kell vetni. De a már érett tengerit is lefosz- 
togatja és megeszi." (Macn Gyura jegyző.) 
Fakert (Aradm.). 
, A varjú a legtöbb kárt tavaszi vetésekben, 
de különösen kukoriczában okozza, melyből 
sokszor egész határrészeket pusztít el." 
Hajós (Pestm.). 
,Noha szántáskor a pajort szedi, mégis 
elenyésző kevés az ama nagy károkkal szem- 
ben, melyeket a vetésekben okoz." (Révész 
Awran ©. t.) 
Idvor (Torontälm.). 
»Tavaszkor a tengerivetest, ha a sorokban 
mar latni, hogy bujik a földböl, akkor egész 
holdakon kiszedik a magot, úgy hogy újból 
kell vetni; éréskor még több a kár, mert 
több holdat tesznek tönkre, úgy hogy egy 
cső se marad, minden védekezés daczára. Min- 
den községben ezrekre menő károkat okoz- 
nak." (Bakonyı Györsy.) 
339 
Fälle vor, dass sie eine Mais- oder Hafer-Saat 
derart zugrunde richtet, dass man neuerdings 
sien muss.“ (Anton v. SzEGEDY jun.) 
Deszk (Com. Torontäl). 
„Indem sich dieselben sehr vermehrt ha- 
ben, können sie ihren Hunger mit Insekten 
nicht stillen, und verursachen daher einzelnen 
Kleinbauern vielen Schaden. . . . Ihre Ver- 
tilgung wäre erwünscht.“ (Lunwıc Tonoreszk, 
landw. Corr.) 
Dolova (Com. Torontäl). 
„Trotzdem unsere Gemeindevorstehung ihr 
Möglichstes thut, vermehrt sich die Krähe in 
unserer Gemeinde auf gefährliche Weise. Mög- 
licherweise steht dies im ursachlichen Zusam- 
menhange mit den riesigen Maisfeldern, welche 
bei uns sind, und welche ihnen eine bequeme 
Existenz sichern. Andere Saaten als Mais 
greift sie selten an." (Jurrus Brrecz jun. 
Lehrer, Corr. f. Insektenschaden.) 
Erdötelek (Com. Heves). 
„Schädlich. Nicht nur in den Mais-, son- 
dern in allen Saaten, so dass oft neu gesäet 
werden muss. Sie greift aber auch den schon 
reifen Mais an und frisst ihn.“ (Jurrus Mack, Notàr.) 
Fakert (Com. Arad). 
„Den grössten Schaden macht die Krähe 
in den Frühjahrssaaten, besonders im Mais, 
vom welchem sie oft ganze Strecken vernichtet.“ 
Hajos (Com. Pest). 
„Trotzdem sie während des Ackerns die 
Larven auflest, ist dies doch verschwindend 
wenig jenem grossen Schaden gegenüber 
welchen sie in den Saaten verursacht.“ (Ax- 
ton Révész, landw. Corr.) 
Idvor (Com. Torontäl). 
„lm Frühjahre, wenn man in den Reihen 
die sprossende Maissaat schon sehen kann, 
heben sie mit dem Schnabel auf ganzen Joch 
Feldern den Maissamen heraus, so dass neuer- 
dings gesäet werden muss; während der Reife 
ist der Schaden noch grösser, indem sie viele 
Joch Felder zugrunde richten, so dass nicht 
ein Kolben verbleibt; man mag sich schützen 
dagegen wie man will. In jeder Gemeinde 
verursacht sie nach Tausenden zählenden 
Schaden.‘ (Grors Baxonyi.) 
43* 
