342 
Tape (Csongràdm.). 
, Káros, igen káros. Minthogy az utóbbi 
években hó nem igen szokta a földet borítani, 
őszszel, télen és tavaszszal a gabonavetések- 
ben óriási károkat okoznak, mert seregesen, 
táblánkint pusztítják. A kukoriezavetöseket 
pedig ?/, részben kipusztítják, úgyszólván min- 
den évben újra kell vetni a kukoriczát. (Tápéi 
Gazdasági Kör nevében LerreLnorz János.) 
Temes-Kubin (Temesm.). 
„A köznép általában óhajtja, hogy megint 
úgy, mint a határőrvidék idejében, adóként 
legyen kiróva minden házra, hány madárfejet 
tartozik az elüljáróságnak bemutatni." (Mexes- 
TORFER GuszTAv.) 
Tisza-Szent- Miklós (Torontálm.). 
„A vetési varjú hasznossága kétséget sem 
szenved, de csak ott, a hol időszakonként 
jelenik meg és kisebb csapatokban. Ott azon- 
ban, hol fiókáit nagy mennyiségben költi, kár- 
tétele nemcsak nagyobb ez előidézett haszon- 
nál, de valóban csapásszámba vehető." 
Uj-Kigyôs (Bekesm.). 
„A tavaszi veteseket 
észieket is kärositja, a 
de az 
tengerivetest néha 
teljesen kiszedi és 6szszel az érni kezdö ten- 
gericsöveket különösen a széleken tönkre- 
teszi, épp úgy a többi zsendülö vetést is. 
Alulírott véleménye az, hogy ámbár a talajból 
sok férget kiszed, — magam láttam, hogy a 
hernyóktól meglepett erdőrészben tömegesen 
eszi a hernyót — mindezeket tekintve több 
kárt tesz, mint hasznot, mert a vetésekben 
és az érni kezdő gabonában és tengeriben 
néha igen tetemes pusztításokat visz véghez." 
t.) 
különösen, 
(Renner Bena 2. 
Vajasd (Als6-Fehérm.). 
„Nezetem szerint, miután úgy az őszi, vala- 
mint a tavaszi gabonavetésekben tömeges el- 
szaporodása miatt sok károkat tészen, irtása 
a gazdaközönségre csak hasznos lenne, miután 
haszna nem áll arányban kárával." (Táwczos 
János g. t.) 
| 
| 
Tape (Com. Csongrad). 
„Schädlich, sehr schädlich. Indem während 
den letzten Jahren der Schnee die Felder nur 
wenig bedeckte, verursachten sie im Herbste, 
Winter und Frühling 
in den Getreidesaaten, indem sie dieselben 
schaaren- und felderweise vernichten. Die 
Maissaaten richten sie zu ?/, Theilen zugrunde, 
so dass fast in jedem Jahre neuerdings gesäet 
werden muss.“ (Im Namen des Landwirth. 
Vereines von Täpe. Jonany Lerrennonez.) 
Temes-Kubin (Com. Temes). 
„Das Volk wünscht allgemein, es sollte als 
Steuer für jedes Haus bestimmt werden, wie 
viel Krähenköpfe Jeder der Behörde einliefern 
muss, wie zur Zeit des Militiir-Grenzgebietes.* 
(Gustav MENESTORFER.) 
Tisza-Szent-Miklés (Com. Torontál). 
„Der Nutzen der Saatkrähe kann nicht be- 
zweifelt werden, aber nur dort, wo sie zeit- 
weise erscheint und in kleineren Schaaren. 
Dort aber, wo sie ihre Jungen in grosser 
Menge ausbrütet, ist der Schaden nicht nur 
grösser, als der Nutzen, sondern sie bilden 
eine wahre Landplage.““ 
Uj-Kigyos (Com. Békés). 
„Die schadet besonders den Frühjahrssaaten, 
aber auch den Herbstsaaten und vernichtet 
in der Maissaat manchmal fast sämmtliche 
Setzkörner, im Herbste richtet sie besonders 
an den Rändern die reifenden Maiskolben zu- 
grunde, ebenso auch die anderen sprossenden 
Saaten. Die Meinung des Unterzeichneten ist: 
obwohl sie sehr viel Ungeziefer aus der Erde 
nimmt — ich sah es selbst, als sie in mit 
Raupenfrass befallenen Waldstrecken massen- 
haft Raupen frass — alles zusammengenom- 
men schadet sie doch mehr, als sie nützt, 
indem sie in den Saaten und in dem reifen- 
den Getreide und Mais manchmal bedeutende 
Verheerungen anrichtet. (Bina Rexser, landw. 
Corr.) 
Vajasd (Com. Alsö-Feher). 3 
„Meiner Meinung nach wäre ihre Vertilgung 
für die Landwirthe nur nützlich, indem sie 
wegen massenhafter Vermehrung in den Herbst- 
und Frühjahrssaaten vielen Schaden anrichtet, 
welcher in keinem .Verhältnisse zu dem Nutzen 
steht“. (Jomaxx Tänezos, landw. Corr.) 
ungemeinen Schaden . 
