II. HASZNOS. 
Aszod (Pestm.). 
„Megfigyelest tettem 3—4 holdnyi, részint 
búzával, részint kukoriczával bevetett terüle- 
ten, melyet a vetési varjú állandóan nagy 
csoportban lepett. Tettem ezt pedig azért, hogy 
meggyőződjem, vajjon a kisgazda állítása szerint 
csakugyan káros madár-e? Azon tapasztalatra 
jutottam, hogy a vetés a lehető legszebben 
kelt ki, az állítólagos maghiánynak nyomát 
sem vettem észre. Tény azonban, hogy azon 
gabonamagvakat, melyek boronálással vagy 
más módon a föld alá nem jutottak, megeszi; 
de ezzel az alig észrevehető kárral szemben 
mennyivel több hasznot hajt azáltal, hogy a 
vetésekre különösen ártalmas bogarakat, pajo- 
rokat (ezeket a föld alöl is kicsőrözi), egere- 
ket, poczkokat s egyéb férgeket oly szorgal- 
masan pusztítja. Tehát az én szerény véle- 
ményem és tapasztalatom szerint a vetési 
varjú inkább. hasznos, mint káros. 5 ezt így 
fogják fel a nagybirtokosok s értelmesség 
egyaránt." (Fexere Gyözö g. t.) 
Deszk (Torontälm.). 
. Magam részéről hasznosnak tartom, jól- 
lehet, hogy a gabonaféléket vetéskor és érés- 
kor is pusztítja. De ezzel szemben egeret, 
rovarokat is pusztít, a miről egyes példányok 
felbontásánál meggyőződtem." (Brxranvi BENE 
Jézser g. t.) 
Doboz (Békésm.). 
„Nagyobb uradalmak hasznosnak tartják, 
mivel nevezetesen a czukorrepa ellenségeit 
felszedik, sőt ebben a járásban az uradalmak 
mar két év óta nem pusztítják." (SzaramAry 
Ex.) 
Diod (Alsò-Fehérm.). 
„Kevesbbe käros, mert a tengerit csupän 
kikezdi." (Viscenti Mixvös g. t.) 
Felsö-Hidveg (Tolnam.). 
»Egy oly tabla földön, mely mult evben 
 takarmanyrépàval volt bevetve és most arpa 
n 
Ti 
és zab lett belé vetve, nagy számban jelentek 
meg a varjak kelés alatt. Attól féltem, hogy 
343 
II. NÜTZLICH. 
Aszód (Com. Pest). 
sIch machte Beobachtungen auf einem Ge- 
biete von 3—4 Joch, welches theils mit Wei- 
zen, theils mit Mais besäet war und von der 
Krähe ständig beflogen wurde. Ich machte 
das aber darum, um mich zu überzeugen, ob 
dieselbe laut Angabe des Kleinbauers wirk- 
lich ein schädlicher Vogel sei? Ich kam zu 
der Erfahrung, dass die Saat so schön wie: 
nur möglich keimte, und fand keine Spur des 
angeblichen Samenkornmangels. Es ist zwar 
Factum, dass sie jene Getreidekörner, welche 
mittels der Egge oder auf sonst irgendwelche 
Weise nicht unter die Erde kamen, auffrisst, 
aber welche grösseren Nutzen leistet sie nicht 
diesem kaum bemerkbaren Schaden gegenüber 
durch fleissiges Vertilgen der für die Saat 
besonders schädlichen Käfer, Larven (diese 
holt sie auch unter der Erde heraus), Mäuse, 
Wühlmäuse und anderen Ungeziefers. Nach 
meiner bescheidenen Meinung und Erfahrung 
ist also die Krähe mehr nützlich, als schäd- 
lich. Und das ist auch die Auffassung der 
Grossgrundbesitzer und der Intelligenz.“ (Vic- 
TOR FEKETE, landw. Corr.) 
Deszk (Com. Torontäl). 
„Ich für meinen Theil halte sie für nütz- 
lich, obwohl sie die Getreidearten während 
der Saat und Reife angreift. Sie vertilgt aber 
dabei auch Mäuse und Insekten, wobei ich 
mich durch Mageninhalts-Untersuchungen eini- 
ger Exemplare überzeugte.‘ (Joser BENE DE 
Bixrazva, landw. Corr.). 
Doboz (Com. Bekes). 
„In grösseren Gütern wird sie für nützlich 
gehalten, indem sie namentlich die Feinde 
der Zuckerrüben auflest, in diesem Bezirke 
wird sie sogar von den Gutsverwaltungen seit 
zwei Jahren nicht vertilgt." (ELEK v. Szaramäry.) 
Diod (Com. Alsó-Fehér). 
, Minder schädlich, indem sie den Mais nur 
anfrisst.‘“ (Nıcoraus Vincenti, landw. Corr.) 
Felsé-Hidvég (Com. Tolna). 
„Auf einem Felde, vorigen 
Jahre Futterrüben trug, heuer aber mit Gerste 
und Hafer 
Krähen in grossen Schaaren während dem 
welches im 
besäet wurde, erschienen die 
