zott földeket szállja meg, a trágyát apróra szét- 
szedi, átkutatja s az abban megbúvó rovaro- 
kat, petéket pusztítja el. Egyéb eleség hiányá- 
ban megtámadja a tengerigórékat, szalma- és 
törekkazlakat is, de ez ellen okkal-móddal 
védekezni lehet." (Koppity Géza.) 
Egy másik jelentés Hatvanból (BucHHALTER 
Gyura) már károsnak mondja, mert „a veté- 
seket megrongálja." Hasznát a rovarok pusz- 
titasaban látja. 
Kéthely (Somogym.). 
„A magam véleménye a Corvus frugilegus- 
ról, mely bonczolás eredménye s a szabad ter- 
mészetben tett közvetlen tapasztalaton alapul, 
az, hogy határozottan hasznos madár, s az a 
kicsiny, elenyésző kár, a mit a kukoricza, de 
csakis kukoriczaszemek (úgy vetéskor, mint 
éréskor) fölszedésével tesz, elenyésző csekély 
ama haszonhoz képest, a mit egerek, csere- 
bogarak és más rovarok pusztítása által hoz. 
(Dorner Istvan a M. O. K. megfigyelője.) 
Kis-Szállás (Bäcs-Bodrogm.). 
, , Engedjék meg nekem, ki az ilyféle meg- 
figyelésekkel gazdasági pályámon előszeretet- 
tel foglalkozom, ezirányban való tapasztalataim 
közlését : Kezdetben én is határozottan káros- 
nak tartottam e madarat, látva a vetésekben 
az általa okozott nagy kartételeket. Irtattam 
is tűzzel-vassal, lődíjakat tűztünk ki fejére, 
fészkeit kiszedettük. Sikerült is számukat 
. megapasztani. Utóbbi időben azonban a gaz- 
daságban rovarkárok kezdtek fellépni ; a vetési 
bagolypille hernyója ősszel egy rozstáblámat 
foltonkint nagyon ritkította, a mely foltokat 
a varjak folyton lepték. Keresve az okát e 
. furcsa jelenségnek, észrevettem, a mint var- 
jaim a kérdéses helyen hegyes csőrükkel a 
földet lyukgatjak és egy-egy hernyót szeren- 
“csésen kihalászva nagy élvezettel elköltötték. 
e mas alalokmmal, tavaszszal nem tudtam 
. magamnak megmagyarázni, hogy egy felszän- 
“tott gazmentes, kopár tablamat, melyben ameg- 
. előző évben répa termett, miért keresik fela 
deli napsütéses órákban e madarak oly nagy 
F Aquila XI. 
% 
i | 
345 
Pfluge nachgehend, die Mäuse, Insekten und 
Larven auf. Im Winter befliegt sie die ge- 
düngten Felder, untersucht und zerstreut 
den Dünger bis in die kleinsten Theile und 
vertilgt die sich darin versteckenden Insek- 
ten und deren Eier. Mangels an anderer 
Nahrung greift sie auch die Maisschupfen, 
Stroh- und Spreu-Schober an, doch kann man 
wenn man will, schützen.“ 
(Giza v. Koppény.) 
Ein anderer Berichterstatter aus Hatvan 
(Jouus Bucararer) hält sie dagegen für schäd- 
lich, indem sie „die Saaten ruinirt“. Nutzen 
findet er im Vertilgen der Insekten. 
sich dagegen, 
Kethely (Com. Somogy). 
„Meiner Meinung nach, welche sich auf 
Untersuchungen des Mageninhaltes und un- 
mittelbare Beobachtungen in der freien Natur 
gründet, ist Corvus frugilegus ein unbedingt 
nützlicher Vogel, und ist der Schaden, wel- 
chen sie in dem Mais und nur durch Auf- 
lesen der Maiskörner (während der Saat und 
Reife) anrichtet, verschwindend klein dem 
Nutzen gegenüber, welchen sie durch Vertil- 
gung von Mäusen, Maikäfern und anderen 
Insekten leistet. (STEFAN DÖRNER, Beobachter 
der U. ©. C.) 
Kis-Szalläs (Com. Bacs-Bodrogh). 
„Es sei mir gestattet das Ergebniss meiner 
derzeitigen Beobachtungen, mit welchen ich 
mich während meiner landwirthschaftlichen 
Praxis mit Vorliebe beschäftigte, anzuführen. 
Anfangs hielt auch ich diesen Vogel für un- 
bedingt schädlich, als ich den grossen Schaden 
sah, welchen derselbe in den Saaten ver- 
ursachte. Ich liess sie mit allen Mitteln ver- 
tilgen, setzte einen Schusspreis auf ihr Haupt 
und liess ihre Nester ausheben. Es gelang 
auch, ihre Anzahl erheblich zu vermindern. In 
der letzten Zeit aber kam auf dem Gute mehr- 
fach Insektenschaden vor; die Raupen der 
Saateule machten im Herbste in dem Raps 
grosse Lücken, welche die Krähen fortwäh- 
rend beflogen. Als ich dann nach der Ursache 
dieser sonderbaren Erscheinung forschte, fand 
ich, dass meine Krähen mit ihrem spitzen 
Schnabel die Erde an den betreffenden Stel- 
len durchlöcherten und eine glücklich er- 
haschte Raupe mit grossem Appetite ver- 
speisten. Bei einer anderen Gelegenheit konnte 
44 
