- 
BZ in ee 
hol a varjak mar igen nagy mértékben el- 
. részén a gazdának dolgozik. Eszrevetelem az, 
. gazdaközönségre nézve határozottan károsnak 
megyei Gazdasági Egyesület.) 
Lugos (Krassó-Szörénym.). 
„A bejelentő személyesen tapasztala, hogy 
a vetési varjú vetéskor az ellepett szántókról 
nem a vetőmagot, hanem a férgeket, rovaro- 
kat szedte fel s feltétlenül hasznos madárnak 
tartja a mezőgadaság szempontjából" (SZÉKELY 
Isrvin föerdesz.). 
Magyar-Kalyan (Kolozsm.). 
„Kärt tesz aratáskor 2 hétig és 6szszel a 
kukoriezäk szelein 4 hétig, de az ev többi 
hogy az elvetett magot csak akkor szedi fel, 
ha nines kukacz a földben. A mult heteken 
is figyelve megkerestem egy pontot, a hova 
kukoricza volt vetve és teméntelen varjú szállt 
azon pontra. Egy szem kukoriczát fel nem 
szedtek, csak pajort. (Gain Gyuna). 
Makó (Csanádm.). 
„A vetési varjú a legnagyobb károkat a 
fészkelési és fiainak felnevelési ideje alatt a 
kelő félben lévő tengeriföldekben teszi s leg- 
inkább ott, hol e földek az egyes varjú-fész- 
kelőtelepek közelében feküsznek; az év többi 
szakaiban okozott kártételek azonban — miután 
a védekezés ellenük nem igen költséges — 
nem érnek fel azzal az indirect haszonnal, 
melyet a különböző kártevő rovarok elpusz- 
títása által nyujtanak a gazdának. Így véle- 
ményem szerint a vetési varjúnak egész álta- 
lánosságban — esetleges kötelező irtását a | 
tartjuk, hanem csakis ott volna az indokolt, a 
szaporodtak s abban az időben, mikor az 
egyes helyeken kártevésük a legérezhetőbb, 
t. i. a fészkelés idején, a mi a fészkek lesze- | 
dése s a tojások vagy fiókák elpusztítása által 
legkönnyebben eszközölhető s ezáltal elérhető 
az is, hogy a fiókák nélkül maradt varjak 
nagy része azon helyről elhúzódik s egy-egy 
ily környék közönségének nem is foghatnak 
oly érzékeny károkat okozhatni." (Csanád- 
E mellett bizony furcsán hangzik a Makói | 
Gazdasági Egyesület ama jelentése, hogy a 
347 
Lugos (Com. Krassó-Szörény). 
„Der Berichterstatter machte persönlich die 
Erfahrung, Felder 
während der Saat nicht wegen des Samen- 
dass die Saatkrähe die 
kornes beflog, sondern wegen Insekten und 
Ungeziefer, weshalb er sie für die Landwirth- 
schaft unbedingt nützlich hält.“ (Srerax Szé- 
KELY, Oberförster.) 
Magyar-Kalyan (Com. Kolozs). 
„Die schadet während der Ernte zwei Wo- 
chen und Rändern 
Maisfelder arbeitet aber dann 
während 
im Herbste an den der 
Wochen, 
ganzen 
vier 
des Jahres für den Land- 
wirth. Ich habe beobachtet, dass sie das Saat- 
korn nur dann angreift, wenn keine Larven 
in dem Boden sind. Auch in den vergangenen 
Wochen beobachtete ich eine mit Mais besäete 
Stelle, welche von ungemein vielen Krähen 
beflogen wurde. Nicht ein einziges Maiskörnchen 
(Junius v. 
wurde aufgelesen, nur Larven.“ 
Gaz). 
Mako (Com. Csanád). 
„Die Saatkrähe den 
Schaden während der Zeit der Brut und der 
Ernährung der den keimenden 
Maisfeldern und hauptsächlich dort, wo diese 
in der Nähe der Brutcolonie liegen ; dagegen 
wiest der Schaden in den übrigen Jahres- 
verursacht grössten 
Jungen in 
zeiten — indem der Schutz gegen denselben 
nicht kostspielig ist — gar nicht den indirec- 
ten Nutzen auf, welchen sie dem Landwirthe 
durch Vertileung der verschiedenen schädli- 
chen Insekten leistet. So wiire unserer Mei- 
nung nach die allgemeine, eventuell verord- 
nete Vertilgung der Krähen unbedingt schäd- 
lich für die Landwirthe, dieselbe wäre nur 
dort angezeigt, wo sich die Krähen schon 
allzusehr vermehrten und in einer Zeit, wo 
der Schaden stellenweise am empfindlichsten 
wäre, nämlich während der Brut, was durch 
Vertilgung der Eier und Jungen am leichtesten 
zu erreichen wäre, weshalb dann auch ein 
erosser Theil, der ohne Jungen gebliebenen 
Krähen weeziehen würde und deshalb den 
Landwirthen einer solchen Gegend keinen so 
empfindlichen Schaden mehr zufügen könn- 
ten.“ (Landwirth. Verein des Com. Csanäd). 
Sehr sonderbar ist neben dieser Meinung 
der Bericht des Landw. Vereines von Makó, 
44° 
