354 
több, varjülakta vidéken élő figyelönknek kül- 
döttem borszeszes üveget, melybe a nyäron 
lött varjak gyomra került volna, de a varjak 
az idei rendkivüli szärazsäg miatt éppen azokröl 
a tajakrol vonultak el a nyar folyaman. 
Ajanlatosnak bizonyult a varjutanyak alatt 
heverö köpetek gyüjtese is. Nem mutatjak ugyan 
a táplálék állati és növényi alkatrészeinek 
helyes arányát, mert, mint Résrie dr.-nak ez- 
irányú vizsgálatai is bizonyítják, " a felszedett 
rovaralkatreszek sokkal hamarabb szivodnak 
fel illetőleg zúzódnak szét és kerülnek törme- 
lék alakjában a bélcsatornába, mint a száraz 
magvak, úgy hogy a köpetekben a lágytestű 
álczáknak valószinűleg mandibulái se maradnak 
vissza teljes számban. De így is sok fontos 
adattal szolgálnak, mert nagy tömegben gyűjt- 
hetők. Van is belőle már több ezer darab, nagy- 
részt Kosrka Lászró úr szívességéből Izsákról. 
A gyomortartalmak hónapok szerint rendezve, 
feliratos üveghengerekben vannak elrakva, 
részint szárazon, részint borszeszben. A jelző- 
czédulára rávezettem a gyűjtés idején, helyén 
és a gyűjtő nevén kívül a meghatározott növényi 
és állati alkatrészek nevét, az egereket, rova- 
rokat stb. fajonként és lehetőleg számszerint 
is, összeolvasva a fogakat, fejeket, mandibulá- 
kat stb. A rovaralkatrészek meghatározása az 
intézetnek külön e czélra alapított rovargyűj- 
teménye segélyével történik. 
Arra, hogy a gabonaalkatrészeket súly szerint 
határozzam meg, nem vállalkozom. Azért nem, 
mert ebből az esetleges kárra helyesen követ- 
keztetni lehetetlen. Részint mert az emésztődés 
foka ugyanazon mennyiségű gabonaszem súlyát 
nagy mértékben befolyásolja, másrészt meg 
azért, mert mindenekelőtt azt kell megtudnunk, 
honnam szedte a varjú a gabonaszemeket, oko- 
zott-e ezzel kárt vagy sem? Erre pedig egye- 
" Ornithol. Monatschrift. 1903, p. 470—477. 
cember 62 Stück. Es ist zu ersehen, dass 
das Materiale noch sehr gering ist und die 
noch kaum vertreten sind, 
trotzdem ich an mehrere Beobachter in 
krähenbewohnten Gegenden Spiritusgläser 
sandte zur Aufbewahrung der im Sommer 
erworbenen Krähenmagen: aber die Krähen 
zogen infolge der heurigen ausserordentlichen 
Dürre während der Sommerszeit gerade aus 
diesen Gegenden weg. 
Es erwies sich daneben als zweckmässig, die 
unter den Colonien am Boden liegenden Gewdlle 
zu sammeln. Dieselben ergeben zwar nicht 
das richtige Verhältniss der vegetabilen und 
animalischen Nahrung, weil wie auch die 
Untersuchungen Dr. Rönrıs’s* beweisen, die 
Insektennahrung viel schneller verdaut, resp. 
zermalmt wird und daher eher in den Darm- 
trakt gelangt, als die Körner, so dass wahr- 
scheinlich nicht einmal sämmtliche Mandibeln 
der weichen Larven in die Gewölle gelan- 
gen. Dieselben ergeben aber auch so wich- 
tige Daten, weil sie massenhaft zu finden 
sind. Wir besitzen deren auch schon mehrere 
tausend, zum grössten Theile durch die 
Freundlichkeit des Herrn LanisLaus v. Kosrka 
aus Izsák. 
Die Ingluvialien sind nach Monaten geord- 
net in mit Aufschriften versehenen Gläsern 
aufbewahrt, theilweise in trockenem Zustande, 
theilweise in Alkohol. Die Aufschriften ent- 
halten ausser dem Datum, dem Orte und 
dem Namen des Sammlers die Namen der 
artlich bestimmten Pflanzen- und Thier- 
nahrung, der Mäuse, Insekten u. s. w., wo- 
möglich auch die Anzahl derselben durch 
Zusammenzählung der Zähne, Köpfe, Man- 
dibeln u. s. w. Die Bestimmung der Insek- 
tentheile geschieht mit Zuhilfenahme der In- 
sektensammlung des Institutes, welche eigens 
zu diesem Zwecke angelegt wurde. 
Die Menge der Getreidearten nach Gewicht 
zu bestimmen konnte ich mich nicht ent- 
schliessen. Schon darum nicht, weil es un- 
möglich ist, daraus richtig auf den Schaden 
schliessen zu können. Einerseits darum, weil 
der Grad der Verdauung das Gewicht einer 
und derselben Menge stark beeinträchtigt, 
andererseits aber muss man vor Allem wis- 
sen, wo die Krähe die Getreidekörner auf- 
Sommermonate 
* Ornith. Monatsschrift. 1903. p. 470—477. 
