245 



Guanodannelsen hører to Ting: for det første Masser af 

 Søfugle, der i det mindste en Deel af Aaret have stadigt 

 Ophold paa Stedet: for det andet, at de derved fremkomne 

 Lag af Fuglemøg ikke decomponeres af Atmosphæren eller 

 bortskylles af Regnvandet, med andre Ord: et fuldkommen 

 tørt, aldeles regnløst Klima; og et saadant findes virkeHg 

 ogsaa paa alle Steder, hvor der i Tidernes Løb har op- 

 hobet sig Guanomasser. Man kan derfor med fuld Ret 

 opføre disse blandt Jordklodens nyere geologiske Forma- 

 tioner, da de ere et Produkt, deels af levende Væseners 

 Virksomhed (ligesom Skalbanker, Koralrev, Tørvlag), deels 

 af bestemte physiske Forhold. 



Af de peruanske Statsindtægter udgjør Forpagtnings- 

 afgiften af Guanolagene en meget væsenlig Deel, hvilket 

 gjør det let forklarligt, at den spanske Regering fornylig 

 under en Strid med den peruanske har grebet et Paaskud 

 til at bemægtige sig Chincha-Øerne. Men denne deres 

 Betydning har ogsaa givet Anledning til, at den peruanske 

 Regering allerede for længere Tid siden har ladet Fran- 

 cisco de Rivero foretage en nøiagtig Undersøgelse og 

 Opmaaling af samtlige de peruanske Guanolag; de følgende 

 Oplysninger ere hentede af den Beretning herom, som 

 J. J. von Tschudi har ofl'entliggjort 1849 i det wienske 

 Akademies Skrifter. 



Det er nu bragt paa det rene, at Guanoen ^ved Perus 

 Kyst produceres af 7 forskjellige Arter af Søfugle,, nemlig: 

 1 Maage, 1 Saxnæb, 1 Pelekan, I Anhinga, to 

 Skarver og 1 Sule. Disse Fugle ruge paa ubeboede 

 Øer og paa steile, mod Vinden beskyttede Fjeldsider og 

 tilbringe der Natten saavelsora den Deel af Dagen, da de 

 hvile. Deres Mængde er saa overordenlig stor, at de 

 bogstavelig bedække store Flader ganske tæt og, naar de 



Tredie Række. I. 16 



