287 



hos de skabede Faar, ligesaa vel som om Blæreormene. 

 Ved at indgive Faar Æg af den Bændelorm hos Hunden, 

 som denne faaer ved at fortære Blæreormen af Faarets 

 Net, har man fundet, at Faaret faaer netop dette Slags 

 Blæreorme, og man er ved nøiagtige Undersøgelser kom- 

 men efter, hvorledes dette gaaer til. Naar Faaret har 

 slugt Æg af Hundens Bændelorm, udklækkes Ægget i 

 Faarets Tarme, og en lille Unge slipper ud, som naturligviis 

 i Begyndelsen er endnu mindre end Ægget. Den er forsynet 

 med sex smaa Kroge, og ved Hjælp af disse borer den sig ind 

 i Tarmens Væg; naar den da kommer ind i en lille blod- 

 førende Aare, rives den afsted med Blodstrømmen og 

 stopper først et eller andet Sted, hvor Aaren er for snever 

 for den, eller den paa anden Maade møder en Forhindring. 

 Her voxer den da og bliver efterhaanden til en saadan 

 Blæreorm , som ovenfor blev beskreven. Den vil rigtig- 

 nok med Blodet lige saa vel kunne komme andre Steder 

 hen som netop til Nettet, men da den kun udvikler sig 

 der, maa man antage, at den kun paa dette Sted linder 

 Betingelserne for at kunne trives og voxe, medens den 

 paa andre Steder gaaer tilgrunde. At Faarene ofte kunne 

 komme til at sluge Æg af Hundens Bændelorme er ikke 

 saa forunderligt, da de efter at være bortgaaede fra Hun- 

 den spredes rundt omkring paa Jorden og da let med 

 Græsset kunne optages af Faarene. 



Foruden denne Blæreorm i Nettet findes en anden 

 Art i Hjernen hos Faaret og undertiden, men meget 

 sjeldnere, hos Oxen. Den er Aarsag til den paa Island 

 vel bekjendte Sygdom, som kaldes Dreiesygen (hofu5s6tt). 

 Hos ethvert dreiesygt Faar vil man et eller andet Sted i 

 Hjernen finde en Blæreorm , der meget ligner den i 

 Nettet og ved sit Tryk paa Hjernen gjør, at Faaret bliver 



19* 



