305 



komme noget tilfredsstillende Resultat frem. Men Æren 

 for at have slaaet ind paa den rette Vei tilkommer ham. 



Der omtales endnu hos de Gamle, at Posidonius, en 

 Ven af Cicero, skulde have bestemt en Bue imellem Alex- 

 andria og Rhodos; men denne Bestemmelse, hvis Resultat 

 endog angives forskjelligt af forskjellige Forfattere, der 

 fortælle derom, har endnu mindre Værd end Eratostheness, 

 og der er Grund til at antage, at Posidonins kun har an- 

 ført den som et Talexempel til Oplysning af en af ham 

 angiven Methode til Jordens Udmaaling, der var noget 

 forskjellig fra den af Eratosthenes anvendte. I ethvert 

 Tilfælde er hans Angivelse af Afstanden fra Rhodos til 

 Alexandria til 5000 Stadier neppe grundet paa andet end 

 Skipperberegninger. 



I hele Middelalderen træffe vi kun eet Forsøg paa en 

 Gradmaaling, og det hos Araberne, af hvem den græske 

 Oldtids Viden i det hele blev bevaret, benyttet og i en- 

 kelte Retninger udviklet, og som navnlig med stor Iver 

 dyrkede Astronomien. Kalifen Almanon lod i Aaret 827 

 en Gradmaaling udføre i Ørkenen Singar. Hans Mathe- 

 matikere deelte sig i to Partier, som maalte ud fra det 

 samme Sted, det ene mod Nord, det andet mod Syd, idet 

 de saa nær som muligt fulgte den samme Meridian, og 

 indtil hvert Parti havde naaet et Punkt, hvis Brede var 

 een Grad forskjellig fra Udgangspunktets. Maalingen blev 

 udført med Maalestænger og overgik saaledes langt de 

 græske Maahnger i Nøiagtighed. Resultatet blev , at 

 Længden af en Grad var 56f arabiske Mile. Men hvor 

 lang er en arabisk Miil? Desværre er det ikke muligt at 

 give en skarp Bestemmelse af dens Længde; man veed 

 kun, at den samtidige Mathematiker Alfraganus angav 

 Milen til 4000 saakaldte store cubilus hver paa 25 Tommer 



