306 



(Fingersbrederi, og at hver Tomme var som sex Bygkorn, 

 der bleve lagte ved Siden af hinanden. Hollænderen Snel- 

 lius, som vi senere komme til at omtale nærmere, gjorde 

 en stor Mængde Forsøg for efter denne Anviisning at be- 

 stemme Længden af de arabiske Maal og fandt, at i Gjen- 

 nemsnit 89 Bygkorn gav en rhinlandsk Fod, hvoraf da 

 følger, at den arabiske Miil bliver 6472 rhinlandske Fod 

 og en Grad af Meridianen 366747 rhinlandske Fod eller 

 59057 franske Toiser, hvilket er omtrent 2000 Toiser 

 mere end de nyere Maalinger have givet, men dog kom- 

 mer disses Resultat langt nærmere end det, som fremgik 

 af de græske Maalinger. 



Den første Gradmaaling, vi træffe i den nyere Tid, 

 blev udført 1525 af en berømt Læge og Mathematiker 

 Fernel i Paris. Den staaer i Henseende til Arbeidets 

 Nøiagtighed neppe over den arabiske Maaling, og det 

 maa nærmest betragtes som et tilfældigt Held, at hans 

 Resultal, 56747 Toiser som Gradens Længde, falder saa 

 nær sammen med hvad de nyere, fuldkomnere Maalinger 

 have ført til. Han maalte endnu hele Meridianstykket 

 umiddelbart, og det paa en ganske egen Maade, idet han 

 dertil benyttede en Vogn, som var saaledes indrettet, at 

 han kunde tælle, hvormange Omdreininger Hjulene havde 

 gjort paa Landeveieu fra Paris, det sydlige Endepunkt af 

 Buen, til det nordlige Endepunkt, der laae i Nærheden af 

 Amiens; da han iforveien havde bestemt Længden af 

 Hjulenes Omkreds med megen Omhu, kunde han saaledes 

 ved en simpel Regning finde Veilængden. 



Alle de hidtil omtalte Maalinger have egenlig kun 

 historisk Interesse; deres Resultater lide af altfor stor 

 Unøiagtighed, til at de kunne have nogen Betydning for 

 selve Opgavens Løsning. Det var navnlig den umiddel- 



