315 



er hengaaet efter den peruanske Maaling, været en levende 

 Væddestrid imellem Regjeringer, Lærde og Instrument- 

 magere om at bringe det bedste Bidrag til Opgavens 

 Løsning; der er snart intet Land, uden at det har sin 

 Gradmaaling at fremvise; selv i China er en saadan ud- 

 ført paa Keiser Cambys Foranstaltning. Instrumenterne 

 ere blevne forbedrede i høieste Grad. Medens man i 

 Oldtiden kunde have Feil i de maalte Vinkler paa halve 

 Grader, medens Tycho Brahe med sine berømte Instru- 

 menter dog ikkun kunde opnaae at faae Minutet nøiagtigt, 

 fordres der nu, at man skal kunne aflæse de enkelte 

 Sekunder. Medens den peruanske Expedition for at faae 

 Stjernernes Afstand fra Zenith maalt tilstrækkelig nøiagtigt 

 maatte bruge inddeelte Buer med Radier paa 12, ja end- 

 ogsaa 20 Fod, kolossale Instrumenter, hvis Opstilling og 

 Undersøgelse var umaadelig vidtløftig og vanskehg, op- 

 naaer man nu en større Nøiagtighed ved Instrumenter 

 med hele inddeelte Kredse, hvis Radier kun ere 1 Fod. 



Maahngen af Grundlinierne i Peru var vel omhyggelig, 

 men staaer dog langt tilbage for hvad der senere er ydet; 

 deels have de Stænger, der ere blevne anvendte, været 

 forarbeidede og deres Længde bestemt med en smaahg 

 Omhu, deels er der ved selve Maalingerne taget ahe mu- 

 hge Hensyn for at fjerne mulige Kilder til Feil eller tage 

 deres Indflydelse med i Beregning. 



Men ogsaa Beregningen, ved hvilken de endelige Re- 

 sultater uddrages af Maalingerne, er ved de største Ma- 

 thematikeres som Clairauts, Laplaces, Gauss's, Bessels og 

 mange andres geniale Undersøgelser bragt til en Fuld- 

 kommenhed, som kun lader lidet tilbage at ønske. 



Vi ville her indskrænke os til at omtale et Par af de 



