329 



Stammen har dog ikke hos alle Exemplarer den 

 samme Form; hos nogle er den kun lidt, hos andre meget 

 stærkt indhvælvet, og ofte er den deelt ved Indskjæringer 

 fra Randen ind imod Midten i Lapper af forskjellig Størrelse. 

 Dens skiveformede Overflade kan undertiden have 12 — 14 

 Fod i Omkreds og er ved en Indsnøring sondret i to 

 Halvdele, hvoraf een tilhører hvert Blad. Den er forsynet 

 med koncentriske, hvælvede, ved Furer adskilte Ribber, 

 der gradviis forsvinde ind imod Midten, saa at sjeldent 

 mere end de 8 yderste ere tydelige. Disse Ribber be- 

 tegne Stammens aarhge Tilvæxt i Tykkelse og kunne 

 sammenhgnes med Aarringene hos Træerne, saa at man 

 altsaa paa Stammens Overflade (uden at gjøre noget Tvær- 

 snit) kan læse, hvor gammel den er. Den under Bladene 

 liggende Deel af Stammen er halvkugleformet eller kegle- 

 formet og noget mørkere af Farve paa det af Jorden be- 

 dækkede Parti. I Nærheden af Bladene sees koncentriske 

 Mærker af den aarlige Tilvæxt, svarende til dem paa Skiven, 

 men ikke saa tydelige som disse, og med Alderen dannes 

 der ogsaa i denne Deel af Stammen mere eller mindre 

 dybe Revner. — Naar man for at lære den indre Bygning 

 at kjende gjennemskjærer Stammen , vil det vise sig, 

 at det ikke, strængt taget, er rigtigt, naar man har 

 beskrevet Welvvitschia som et Træ; thi træagtig og fast 

 er Stammen ikke. Den hele, af almindelige korte Celler 

 dannede, Grundmasse er tvertimod temmelig blød; men 

 naar Kniven ikke desto mindre møder en betydelig Mod- 

 stand, da hidrører denne fra talrige, hele Grundmassen 

 gjennemvævende, meget store, spidse, stive, ikke sjeldent 

 grenede og paa Overfladen med smaa Kiselkrystaller tæt 

 beklædte Celler, der give den hele Substants en stor 

 Seighed, og hvorved det gjøres umuligt at tilveiebringe 



