330 



en glat Snitflade *). I den yderste Deel af Stammen 

 ere Cellerne meget tykvæggede, saa at de danne et 



fast 



Pig. 2. 



barklignende Lag 

 (Fig. 2 a) af en mørk 

 Farve. Indenfor dette 

 findes et Cambiallag (b), 

 eller der foregaaer her en 

 stadig Nydannelse af Cel- 

 ler , hvorved Stammen 

 voxer i Omfang, og midt 

 imellem Bladene sees 

 Gjennemsnittet af et Kar- 

 bundtlag (c), hvorfra der 

 udgaaer Karbundter deels 



Stammen og en Deel af Roden gjennemskaarne 



paalangs (mange Gange formindsket). a bark- Opad gjCUnem SklveU til 



lignende Lag. b Cambiallaget. c Karbundtlaget. BlomSterStilkeue Og dcelS 

 c' Karbundier i Roden, d Spalter, hvori Bla- o 



denes Grund er befæstet. nedad til UodeU. 



Bladene skulle hos meget gamle Exemplarer opnaae 

 en Længde af 6 Voå og have da ved den i en , omtrent 

 en Tomme dyb, Spalte nedsænkede Grund en Brede af 

 3 — 4 Fod. [)e ere tykke og næsten saa faste som Læder, 

 grønne eller graagrønne ovenpaa, blegere paa Underfladen, 

 gjennemskudte af talrige parallele, fine, paa Overfladen 

 neppe synlige Længderibber, heelrandede og fra først af 

 ndeelte ; men eflerhaanden som Stammen voxer i Omfang, 

 deles Bladpladen i talrige Flige, der ofte naae hge ned til 

 (irunden, saa at det da seer ud, som om Stammen var 

 forsynet med en heel Kreds af Blade. — Bladenes Bygning 



') En klar, i smaa Huler indeholdt Gummi udflyder ved Gjennem- 

 skjæringen af Stammen (og af Bladene) ligesom hos de fleste 

 Cycadeer. 



