337 



Her fortjener at anføres et med en Græskarart i den 

 botaniske Have indtruffet Tilfælde, da det frembyder en 

 (vistnok fjern) Analogi med det Afvigende i Bladenes 

 Udvikling hos Welvvitschia. Den spirende Plante bragte 

 (uden at man iagttog nogen bestemt Grund dertil) ikke 

 nogen Kiimknop til Udvikling. Dette havde tilfølge , at 

 Kiimbladene bleve siddende meget længere end sædvan- 

 ligt og opnaaede en ganske ualmindelig Størrelse , hvor- 

 ved den saaledes i sin Væxt hæmmede Plante næsten kom 

 til at gjengive et Miniaturbillede af Welvvitschia (Fig. 5). 

 Dette gav Anledning til at forsøge, hvilken Virkning det 

 vilde have, naar man hos andre spirende Planter borttog 

 Kiimknopperne, og det viste sig da, at ogsaa hos disse 

 bevirkedes herved et lignende Forhold som hos Græs- 

 karret. Her kan jo ganske vist ikke være Tale om, at 

 Kiimbladene hos disse Planter skulde have forandret 

 deres Natur, men ikke desto mindre er her dog en vis 

 Analogi tilstede, da en Hæmning af Kiimknoppens Ud- 

 vikling er ledsaget af en excessiv Udvikling af Kiim- 

 bladene baade bos hiin afrikanske Dværgplante og hos 

 disse Haveplanter. 



Det Afvigende i Stammen hos Welwitschia — men 

 ogsaa det Lovmæssige heri — vil kunne belyses fra en 

 anden Side , ved nemlig at undersøge , hvorledes denne 

 Stamme forholder sig til andre Stammer, naar man nær- 

 mest tager Hensyn til det ved den aarlige Tilvæxt betin- 

 gede Architektoniske i disses Sammensætning. Hos enhver 

 fleeraarig Plante sondrer Stængelen sig i eensformede, hvert 

 Aars Dannelse tilhørende Partier. Dette gjælder saavel 

 om de underjordiske Stængler (t. Ex. Rodstokken) som om 

 de overjordiske, men hos disse — hos Træet og Busken — 

 er dette Forhold især iøinefaldende. Her sees det tydeligt, 



