339 



Fig. 7. 



treaarige Bøgegreen, der væsenlig forholder sig som et ungt 

 Bøgetræ. Her vise Aarsskuddene sig skarpt sondrede, 

 og de have alle samme Form og Størrelse; men betragter 

 man et enkelt Aarsskud (Fig. 7), 

 da opløser det sig igjen i mindre 

 eensartede Dele. Ethvert Aarsskud 

 er nemlig dannet af Stængelstykker 

 — eller de Dele af Stængelen, som 

 ligge mellem to paa hinanden føl- 

 gende Blade — og alle disse Stæn- 

 gelstykker stemme saa nøle overeens 

 i deres hele Bygning, at de kunne 

 betragtes som en Gjentagelse af 

 hinanden, og navnlig bærer hvert 

 af dem i Spidsen et Blad eller (som 

 hos Ahornen og Hestekastanien) et 

 Bladpar. Stængelstykket danner 

 saaledes det meest enkelte og det 

 meest primære Element i Stammens 

 architektoniske Sammensætning; en- 

 hver yderhgere Deling af Stammen 

 bliver vilkaarlig og kan ikke udføres 

 efter nogen af Naturen betegnet Et Aarsskud af Bøgen; tegnet 



IT II n efter Naturen i V2 ^•f den naturi. 



Grændselmie. I denne Henseende størr; aKnopskjæiarrene; b Ar- 

 har Welwitschia altsaa en saa ^^ ^--- -^ ^- ^^i-^^^^s^ A^em^^e. 



sammensat Bygning som man kan tænke sig, da den kun 

 bestaaer af det meest enkelte architektoniske Element, af 

 et eneste Stængelstykke, og har man, ikke uden Grund, 

 sammenlignet Palmestammen med en Søile, saa kommer 

 Stammen hos Welwitschia til at svare til en Søile, hvoraf 

 kun den nederste Grundsteen er bleven lagt, og som der- 

 paa er bleven staaende ufuldført. 



