19 



tier, naar ikke et eneste af Campostræernes stive haardc 

 Blade eller ikke engang et Græsstraa rører sig, saa hele 

 Naturen synes som forstenet. Da vil Vandreren, der ikke 

 engang kan finde en Hvileplads i det tørre af Myrer vrim- 

 lende Græs, en ((Kløvermark til lVliddagsro,(( med »et Pust 

 fra Thules Skove«, eller endog en Smule Skygge under 

 Træernes Kroner, faa et næsten uhyggeligt Indtryk af 

 Naturen, og især for den Rejsende, der færdes langt fra 

 menneskelige Boliger, og som hver Dag kun faaer de 

 samme Gjenstande for Øje, bliver Opholdet pinligt; han 

 maa da have Udholdenhed og Kraft, samt være dreven 

 af mægtige Interesser for Naturen, naar han ikke skal 

 synke ned i Mismod. 



Plantegeographen søger at forklare sig et Lands Ejen- 

 dommeligheder i Henseende til dets Plantevæxt især ved de 

 klimatiske og ved Jordbundsforholdene; men der bliver ved 

 de brasilianske Cerrados mange Forhold tilbage, som vi 

 ikke kunne forklare os paa den Maade. At Græssene og 

 mange andre Camposplanter blive saftløse og haarede, at 

 Bladene paa Træerne ere faste i deres Væv, stive og tørre, 

 ofte ogsaa haarede, at hele Plantevæxten er mindre kraftig 

 end til Exempel llrskovsfloraen, finder sin Grund. i de For- 

 hold, som alt ere paapegede; men hvorfra hidrøre alle disse 

 mærkelige og usædvanlige Rodstokdannelser hos Urterne og 

 Buskene, hvorfra Træstammernes unaturlige Fordrejninger, 

 de stærke Korkdannelser af Barken, og den hele Floras for- 

 krøblede Udseende? Vinden, som bøjer og svider Træerne 

 paa Jyllands Vestkyst, kan dog ikke krumme dem paa 

 Brasiliens Campos, thi dér er ingen Vind; men de altid 

 sorte, forkullede Træstammer give os strax Svaret: det er 

 Camposbrandenes Skyld. 



2* 



