27 



Ligesom vi have kunnet spore Ildens Virkninger over- 

 alt i de enkelte Planters Former og Levemaade, maa vi 

 ogsaa kunne gjenfindc dem i den hele Bevoxnings Forhold 

 ja i hole Landets Naturforhold. 



At disse Camposbrande maa have en almindelig 

 [ndflydelse paa hele Cerradernes Tæthed, er i højeste 

 Grad sandsynligt, men rigtignok vanskeligt at bevise; at 

 mange Planter dræbes ved Aar for Aar at mishandles af 

 Ilden er vist, og da Fremkomsten af ny Opvæxt er i over- 

 ordentlig Grad vanskeliggjort, vil Følgen heraf blive, at 

 Bevoxningen stedse bliver tyndere, og man vil sikkert 

 kunne se en træbevoxen Gampo i Tidernes Løb forvandles til 

 en aaben. Hermed mener jeg ingenlunde, at alle »Campos 

 limpos" skulle have været Gerrader; de store Sletter i det 

 Indre, hvor der ikke findes et Træ eller Spor til et saa- 

 dant, have sikkert altid været aabne campos. Men saa 

 bliver Spørgsmaalet: Hvordan saa Gerraderne ud, før de 

 bleve underkastede Brandenes Indflydelse, og naar toge 

 disse deres Begyndelse? Den, som først tænkte over denne 

 Gjenstand og opkastede sig selv disse Spørgsmaal, var 

 Lund, da han for nogle og tredive Aar siden sammen 

 med den tydske Botaniker Ri ed el berejste store Strækninger 

 af de indre Højlande. Han fandt nemlig i visse Dele 

 af Provindserne S. Paulo, Goyaz og Minas en Art lav og 

 tør Skov, dannet af Gampostræer; Indbyggerne kalde denne 

 Skov »Gatanduva«; han lærte ligeledes af Landmænd i S. 

 Paulo, at disse Skove, omhuggede og saa afbrændte, for- 

 vandle sig til de sædvanlige Gampos, og han saa saaledes 

 en Gampo cerrado, der kun var 16 Aar gammel, og om 

 hvilken det med Bestemthed blev sagt, at tidligere havde 

 den været Skov; han fandt, at alle Gerraderne bare Spor 

 af Ildens Paavirkning, og han drog saa den Slutning, at 



