28 



alle Højlandets Cerrader engang have været Skove. — Der 

 er af Professor Ke in 11 ard t bleven opstillet den Mening, at 

 naar der paa visse Dele af Højlandet existerer Camposskove, 

 da kunde dette maaske tilskrives andre gunstigere Jord- 

 bundsforhold, som tillod Cerradoerne at hæve sig højere. 

 Det er for den, der ingen Catanduva har seet, vanskelig 

 at dømme herom; men jeg skal ikke nægte, det forekommer 

 mig meget rimeligt, at Lagoa Santas Cerrader engang vare 

 Skove. — Betragter man en Cerrado, saa vil man finde, at 

 der, foruden de i den existerende virkelige Træer, findes 

 talløse Stubskud af disse, rundt omkring mellem Græsset, 

 af kun en Fods Højde, ofte mere ofte mindre. Anstiller 

 iuan nu det Tankeexperiment ai lade Brandene være 

 borte, hvad vil saa ske? Der er da Intet til Hinder for, 

 at disse opvoxende Træer virkelig kunne voxe op; de ville 

 da skyde i Vejret den ene ved Siden af den anden, og 

 vi ville i kort have en tæt Vegetation af unge Træer; idet 

 disse trænge den ene den anden og kæmpe om Pladsen, 

 ville de skyde rankt i Vejret for at søge Lys og Luft, vi 

 ville faa slanke tætstillede Stammer og en tilbagetrængt 

 Kroneudvikliug, eller vi ville med andre Ord faa en Skov, 

 maaske en mindre kraftig og tæt, men dog Noget, som 

 maa faa Navn af Skov. Lund gjorde allerede dengang 

 opmærksom paa, at mange af Cerradernes Træer forekomme 

 som smaa fodhøje Buske, og jeg nævnte ovenfor ogsaa 

 flere Exempler herpaa; et af de mærkeligste er imidlertid 

 en ærteblomstret Plante, den ormfordrivende Geoffroya 

 (Geoffroya eller Andira vermifuga, Brasilianernes »Agelim 

 do campo«). Den forekommer almindelig i alle Campos, 

 men den voxer paa en ganske særegen Maade, indtagende 

 store Pletter af ofte mange Kvadratalens Omfang; Grenene, 

 der komme frem af Jorden, ere kun nogle faa Tommer 



