31 



vilde vi vel have flere historiske Vidnesbyrd om de tidligere 

 Skoves Tilværelse. Men dernæst have vi Indianerne før 

 Europæerne. Nu træ.ffe vi vol ikke mange Indianerstammer, 

 ialfald ikke i de mere befolkede Campos; det er en svag 

 Befolkning, der kraftesløs viger tilbage og forsvinder for 

 Europæerne og skjuler sig i Kystegnenes og Amazon- 

 strømmens mørke Skove, men vi kunne paaslaa med Sik- 

 kerhed, at Camposlandet tidligere har været mere beboet 

 af Indianerne end nu. Have de end ikke efterladt sig stor- 

 artede talrige Mindesmærker som Spor om en høj Kultur og 

 om deres Liv, saaledes som t. Ex. Urindvaanerne i Mexico og 

 Peru, saa have de dog efterladt sig tilstrækkelig tydelige 

 Spor, til at vi kunne sige, at de have boet og virket selv 

 der, hvor man nutildags forgjæves vilde søge en eneste. 

 Holde vi os t. Ex. til Lagoa Santa og de den nærmest 

 liggende Camposegne mod Vest, da har jo Lund i Kalk- 

 stenshulerne fundet Levninger af Indianere, han har paa 

 Kalkklipperne fundet Inskriptioner, og talrige Stenøxer ere 

 fundne omkring i Campos, Stenøxer, som mærkværdig nok 

 i en saa paafaldende Grad ligne vore Urindvaaneres, at de 

 næppe vilde kunde adskilles fra dem ved andet end det 

 forskjellige Materiale, hvoraf de ere forarbejdede. Det er 

 ikke heller mange Aar siden, at der ved Gravning i en 

 Have dér fandtes et stort Lerkar, der var smukt forsiret 

 udNendig, og tæt tillukket ved et nøje passende Laag, 

 tilkittet med Harpix. Man fandt i Hunden af dette Kar en 

 Substans, der saa ud som en indtørret Gummi. Her havde 

 man efter al Sandsynlighed et Kar for sig, der stammede 

 fra Indianerne, og som havde været anvendt til Opbevarelsen 

 af en berusende Drik, saaledes som vi vide, at det var 

 Skik hos Brasiliens Kystindianere, hos Perus Urindvaanere 

 o. fl. Steder. Disse berusende Drikke tillavedes af Majs 



