32 



eller Mandiok, som tyggedes fint, derefter hensatles eller 

 nedgravedes for at gaa i Gjæring og staa hen til en eller 

 anden festlig Lejlighed; Camposindianerne have altsaa 

 sikkert ogsaa ligesom Kystindianerne dyrket visse Planter, 

 havt noget Agerbrug , og Lagoa Santa har engang 

 været en lille Indianerby, medens man nu maa rejse mang- 

 foldige Mil, for man træffer Efterkommere af Brasiliens 

 oprindelige Ejere. — Hvortil skulde nu Indianerne have 

 benyttet Camposbrandene? TilJagten, for ved Ildens Hjælp 

 at drive Vildtet, f. Ex. Camposhjortene, Strudsene osv., i 

 en vis Retning, omringe og overmande det, paa samme 

 Maade som endnu Skik er andre Steder. Jeg vil ind- 

 rømme, at der er noget Hypothetisk heri, og at der kan 

 indvendes meget imod den Mening, at Indianerne skulde 

 have forvandlet Catanduvaen til Cerrado, men jeg kan 

 paa den anden Side ikke komme bort fra det Resultat, 

 som det synes mig at man ved Iagttagelse og Tænkning maa 

 komme til, at Camposbrandenes Indflydelse paa Plantevæxten 

 er overordentlig betydelig, at Cerraderne, frigivne for Bran- 

 dene, efterhaanden maa gaa over til Skov, og at vi selv- 

 følgelig kunne vende Forholdet om og sige, at de i For- 

 tiden, før Camposbrandene begyndte, maa have været Skov. 

 Endnu skal jeg dog blot gjøre opmærksom paa, at vi 

 i alle Amerikas aabne Egne finde den samme Skik at af- 

 brænde Markerne, og vi finde paa mange Steder en lig- 

 nende forkrøblet Trævæ\\t, som i de brasilianske Campos. 

 De argentinske Pamp as ere lave, træløse, ofte saltholdige 

 og sumpede Stepper, og lignende findes i Paraguays La\- 

 land ; den udmærkede spanske Naturforsker Az ara gjør for 

 disse Egnes Vedkommende lignende Bemærkninger om 

 Brandenes Indflydelse paa Plantevæxten, som ovenfor ere 

 gjorte, og man faaer af ham tillige et Begreb om, hvor 



