44 



blive Tilfældet, og det er derfor ogsaa paa sin Plads her 

 at lære Steenoliens Forekomst i Evropa nøiere at kjende. 



Nogle af de første Notitser om Steenoliens Forekomst 

 findes hos Herodot (omtrent 450 f. Chr.). Han fortæller, 

 at han selv har seet, at der paa Øen Zakynthos (Zante) 

 blev draget Beg op af Vandet i en Sø. »Paa det Sted, 

 hvorom jeg taler, findes forskjellige Søer, men den ene 

 af dem er større end de andre, 70 Fod bred i alle Ret- 

 ninger og 12 Fod dyb. Der lagde man en Stang i Vandet, 

 paa hvis Ende der var bundet et Knippe Myrteriis, og 

 naar man ii::jen tog den op, hang der Reg mellem Grenene, 

 som lugtede ligesom Jordbeg, men var bedre end Beg 

 fra Pieria (som regnedes for det bedste i Grækenland), 

 Dette kom man nu i et Hul, der var gravet ved Bredden 

 af Søen, <)^ naar der var samlet endeel, fyldte man det 

 i Krukker«. (Her. 4, 195). 



Vi see, at den af Herodots angivne Maade at vinde 

 Beg paa ikke er bleven fuldkomnere i 2000 Aar. Paa Grund 

 af den sjeldne Brug og ringe Efterspørgsel blev der ikke 

 tænkt paa nogen Forbedring. Vi have derfor heiler ingen 

 Maalestok for, hvad disse Kilder kunne levere. Man antager, 

 at der daglig kan vindes 5 Fade, og Dr. John Davy, 

 som 1824 var paa Stedet, angiver, at der i et Aar er 

 samlet 100 Fade. Maaskee vil det i den nyeste Tid 

 stiftede wZante-Olie-Kompagni« ved en rationel Drift bringe 

 del til et betydeligt Udbytte; dog har man endnu ingen 

 nøiagtige Efterretninger derom. 



Langt vigtigere er Steenoliens Forekomst i Kar- 

 patherne, især i Galicien. Et større Udbytte skriver sig 

 først fra Aaret 1861, efterat Opsvinget af den ameri- 

 kanske Oliehandel havde vakt Opmærksomheden derfor. 

 Paa Karpathernes nordlige Skraaning ligge Sporene af 



