61 



Vand deri bringe dette til at beholde sin Draabeforrn, 

 uden at Skeen befugtes, og man Ivan nu holde denne 

 saalænge man vil over Lyset, Vandet vil ikke komme i 

 Kog, men antager ved Opvarmingen den livlige lievægelse, 

 der er særegen for den Le ide n frostske Draabe. Og 

 dog udstfaaler Skeen med dette Overtræk af Kønrøg 4 

 til 5 Gange mere Varme end uden dette og bliver saa 

 varm, at man tilsidst ikke kan holde den mere i IJaanden. 

 Her indtræder ikke nogen Kogning ved Afkjøling; blot 

 taber Draabens Bevægelighed sig, og er Skeen bleven til- 

 børlig afkjølet, forholder Draaben sig atter ganske rolig. 

 Gyder man derimod lidt Olie i den saaledes sværtede 

 Skee , vil der ved Oliens Fordampning frembringes en 

 kulagtig Skorpe, paa hvilken Vandet flyder ud, og det er 

 i en saadan Skee ikke muligt at frembringe Phænomenet 

 paa den ovennævnte Maade. 



En medvirkende Aarsag er altsaa aabenbart den Om- 

 stændighed, at Vedhængningen mellem Skaalen og Vandet 

 er ophævet, og vi kunne ogsaa meget godt indsee, hvilken 

 Indflydelse denne Omstændighed maa have. I enhver 

 Begrændsningsflade af en Vædske, den saakaldte Skorpe, 

 er nemlig den Paavirkning, Vædskedelene indbyrdes udøve 

 paa hinanden, anderledes end i selve Vædskens Indre. 

 Medens nemlig her enhver Vædskedeel paavirkes lige- 

 stærkt af de omliggende i alle Retninger, saa at altsaa de 

 molekulære Kræfter her ophæve hinanden, hvad der be- 

 virker, at de indre Vædskedele kunne bevæge sig lige let 

 i alle Retninger, ere Forholdene ikke de samme for de 

 Vædskedele, der befinde sig i Overfladen, hvilket giver 

 denne en vis Stivhed, den saakaldte Overfladespænding. 

 Det er saaledes bekjendt, at man kan lægge en Synaal 

 paalangs ovenpaa Vand, uden at Naalen synker tilbunds; 



