62 



blæser man paa et enkelt Sted af Vandskorpen, vil der 

 i denne dannes en Fordybning, uden at Overfladen brydes. 

 I det ovenfor beskrevne Forsøg med Vandets Ophedning 

 i den sværtede Skee havde Vandet strax fra Begyndelsen 

 modtaget Draabeformen, saa at ogsaa Vandets Underflade 

 dannede en virkelig Vandskorpe. De Dampe, der ved 

 Skeens Opvarming efterhaanden udviklede sig her, ville 

 derfor ved den underste Begrændsningsttades iModstand 

 mod Gjennembrydning blive tvungne til at søge den lettere 

 Udgang til Siden; Draaben vil derfor af disse Dampe blive 

 hævet noget op fra sit Underlag, og en ulige stærk Ud- 

 strømmen af Damp til de forskjellige Sider frembringe 

 den dandsende Bevægelse, der er eiendommelig for Phæ- 

 nomenet. Draaben bæres saaledes af sin egen Damp og 

 kan derfor kun opvarmes ved Straaling. Hovedsagelig 

 bliver den saaledes indsugede Varme brugt til at vedlige- 

 holde Dampdannelsen; en ringere Deel bliver tilbagekastet, 

 og er Draaben ikke stor, vil tillige en Deel af Varme- 

 straalerne gaae igjennem denne uden at foraarsage nogen 

 Opvarming, saa at Grunden til Draabens forholdsviis lave 

 Temperatur meget vel lader sig paavise. 



Denne Forklaring af Phænomenet gjælder ogsaa det 

 almindelige Tilfælde, hvor Vandet først kommer i Skaalen, 

 eftérat denne er bleven stærkt ophedet. Aarsagen til, at 

 Vand befugter Metal, er nemlig den, at dettes Tiltrækning 

 til Vanddelene overvinder disses indbyrdes Sammenhæng- 

 ningskraft. Men en Opvarming af Metallet bevirker en 

 Forandring af disse Forhold, idet Adhæsionen formindskes, 

 og ved en høi Varmegrad befugter Vand ikke mere Metal. 

 Kommer man saaledes en Draabe Vand ind imellem 2 

 horisontaltliggende Metalplader, som danne en meget spids 

 Vinkel med hinanden, vil Vandet paa Grund af Adhæsionen 



