63 



være begrændset af indhvælvecle Overflader og bevæge sig 

 henimod Pladernes Skæringslinie; anstiller man derimod 

 Forsøget paa stærkt ophedede Plader, vil Vandets frie 

 Overflader blive udhvælvede, og Draaben bevæge sig i 

 modsat Retning, nemlig i den, hvor Pladerne gaae fra 

 hinanden. Det er saaledes ikke, som man tidligere antog, 

 de udviklede Vanddampe, der ved at hæve Vandet fra den 

 hede Skaal give det Draabeformen; men derimod den 

 oprindelige Draabeform, der muliggjør, at Vandet ved sine 

 egne Dampe kan hæves fra Underlaget. At Draaben 

 virkelig, som vi have antaget, bliver løftet op fra Skaalen, 

 har man overbeviist sig om ved forskjellige Forsøg. 

 Døbere i ner og Boutigny have saaledes ved at anvende 

 plane Metalflader og holde Øiet i Niveau med disse lige- 

 frem kunnet see imellem Draabens Underflade og Pladen; 

 imidlertid er dette Experiment i de fleste Tilfælde meget 

 vanskeligt at anstille, da det næsten ikke er muligt at faae 

 Vandet til at forholde sig saa roligt, som Forsøget ud- 

 kræver; men man kan ad indirekte Vei komme til et 

 hgesaa afgjørende Resultat. Forsøget lader sig nemlig 

 ikke alene anstille med Vand, men ogsaa med andre 

 Vædsker. Belder man saaledes en Draabe Salpetersyre 

 paa en glødende Sølvskaal, vil der strax danne sig en 

 Leidenfrost's Draabe; men medens denne Syre under 

 almindelige Forhold i høi Grad angriber Sølvet, vil den 

 her vise sig aldeles uvirksom: et tydeligt Tegn paa, at 

 der ikke har fundet nogen Berøring Sted. 



Hvad Draabens Temperatur angaaer, ere de forskjel- 

 lige Forsøg, man har anstillet herover, ikke ganske over- 

 eensstemmende. Boutigny mener saaledes at have fundet, 

 at Varmegraden altid er konstant og omtrent 95° , og 

 denne absolute Varmestadighedstilstand danner, som vi 



