81 



foldigheden af de Midler, som Naturen benytter, end for 

 at fremhæve de Forskjelligheder, som finde Sted i enkelte 

 Tilfælde. Vi ville begynde vor Oversigt o\er Kulturplan- 

 terne med Roden og ende den med Frøene. 



Den samme Forandring, som Guleroden lider, finder 

 ogsaa Sted hos Elvideroen og Ræddiken, hvor det dog ikke 

 er hele Roden, men kun den saakaldte Rodhals, som 

 faaer et meget forøget Omfang. At disse masseagtig ud- 

 viklede og med nærende Stoffer stærkt berigede Plante- 

 dele maa betragtes som et Produkt af Kulturen, kan der 

 ikke være Tvivl om. Ingen af dem vilde i fri Tilstand og 

 under almindelige Forhold opnaae en saadan Ændring i 

 Form eller Opsamling af Stof. Det samme gjælder om 

 Runkelroen, Kaalrabien, Bataten, Manloken, Jamsen, Kar- 

 toflen og mange andre, hos hvilke det dog ikke er Roden, 

 men den nærmeste Deel af Stænglen, som svulmer op paa 

 en saa paafaldende Maade. Enhver veed, i hvilken Grad 

 disse knolleagtige Stængeldele kunne tiltage i Omfang og 

 Antal og derved blive til rige Oplag for Stivelse, Gummi, 

 Sukker, 'Æggehvide og alle de øvrige Stoffer, der høre til 

 de bedste eller meest nærende i Planten. Frembringer 

 den vilde Kartoffelplante kun nogle faa ertestore Knolier, 

 maa vi visselig beundre Naturen, som har kunnet forvandle 

 dem til en Kurv fuld af haandstore Kartofler. 



Jeg forbigaaer de Omdannelser, som ramme Stænglen 

 af andre Planter, der bruges enten til Føde eller i Indu- 

 strien, f. Ex. tlør. Hamp, Asparges osv. , og vender mig 

 nu til Betragtningen af de bladagtige Dele og de Foran- 

 dringer, som de undergaae. 



Hvad først Stængelbladene angaaer, saa frembyde de 

 vildtvoxende og navnlig de urteagtige Planter i de fær- 

 reste Tilfælde en saadan Fylde af Blade og en saadaa 



Tredie Række. V. 6 



