83 



saa at den flade Hlomsterstand er bleven til den bekjendte 

 kugelrimde Sneebolie. Noget lignende finder Sted med 

 alle Kurveblomstrede, naar de fyldes. Snart er det de 

 lungedannede Kandblomster, der faae Overhaand, snart de 

 rørformede Skiveblomster, I første Tilfælde opstaaer der 

 da en saakaldet tungeblomstret Afændring, som hos Geor- 

 ginen, i sidste en skiveblomstret som hos Tusindfryd. At 

 der samtidig indtræder Forandring i Farve og Størrelse er 

 velbekjendt. 



Naar Formeringsorganerne drages med ind i Hækken 

 af Omdannelserne, skeer der imidlertid endnu større For- 

 vandlinger, thi saa skjule Støvblade og Frugtblade, ja selve 

 Æggestolen, sig under Blomsterbladenes Maske. Saa- 

 danne Maskeringer, som man i Almindelighed kalder en 

 Fyldning af Blomsten, bemærkes dog ikke saa hyppigt hos 

 sambladede Bægre og Kroner som hos de fribladede. 

 Fyldte Hyacinther, Tuberoser, Narcisser, Daturer, Klokke- 

 blomster, Convolvuler, Daphner, Verbener, Rhododendrer, 

 Erikaer, Gardenier, Symplocosarter osv. forekomme sjeld- 

 nere end fyldte Tulipaner, Nelliker, Ranunkler, Malver, 

 Valmuer, Levkoier, Violer, Balsaminer, Roser, Ribs, Myrter 

 og Æbleblomstrede, som om den oprindelige Sondring 

 af Blomsterdelene begunstiger deres videre Opløsning 

 og Omdannelse. Men under al den Fylde af Blomster- 

 blade, som derved opstaaer i en Blomst, gaaer Forplant- 

 ningsevnen tabt, og den stolte dobbelte Blomst, der pranger 

 med glimrende Farver, staaer i denne Henseende tilbage 

 for den beskedne enkelte Blomst. 



Medens de Forandringer, som Kulturen frembringer i 

 Blomsten, maa gaae ud paa at mangfoldiggjøre og omforme 

 Delene, er det derimod mere Stofferne end Formerne, der 

 ændres hos Frugten og Frøet. De svulme og blive større, 



6* 



