86 



Planter, som de toge ind fra den vilde Tilstand og an- 

 bragte i deres Nærhed. Frøet, Urten, Busken eller Træet 

 blev betroet til den rige Jordbund, der nødvendigviis efter- 

 haanden opstod omkring deres Boliger, og Kunsten skænkede 

 de Jordbestanddele, den rigelige Vanding og den Beskyt- 

 telse mod alle skadelige Indflydelser, som Naturen ikke 

 kunde yde. 



Hvad der viste sig uden Virkning paa den første, ja 

 selv paa en heel Hække Generationer, bar i Tidernes Løb 

 Frugt. Det kan ikke betvivles, at den fortsatte Dyrkning 

 af Kornsorterne efterhaanden frembragte , om ikke store, 

 saa dog virkelige Forandringer i Plantens Størrelse, Frug- 

 ternes Mængde, Frøenes Meelrigdom og en Mængde selv 

 for det skarpeste Øie umærkelige Egenskaber, og derved 

 tilsidst avlede Kulturplanterne. Disse og lignende For- 

 andringer ere maaskee hurtigere indtraadte med Rodplan- 

 terne, Kjøkkenurterne og andre urteagtige Planter under 

 en fortsat Dyrkning og Avl af bedre Frøsorter. De op- 

 rindelig fine og smækkre Strandplanter, som vare flere af 

 vore Kaal- og Rodplanters Stamfædre, have neppe ved en 

 kraftig Ernæring behøvet saa lang Tid som Kornsorterne 

 for at optræde som Mønsterbilleder paa overvættes Vel- 

 være i vor »hortus pinguis«. Hvorledes ogsaa træagtige 

 Planter ved omhyggelig Frøavl og Omplantning i en frugt- 

 barere og gunstigere Jordbund undergik Forandringer, som 

 ikke blot havde Indflydelse paa Stammen og Løvet, men 

 ogsaa udstrakte sig til Frugtdannelsen, derpaa kunne flere 

 af vore Frugtsorter tjene som Beviis. Der er f. Ex. neppe 

 nogen Tvivl om, at den vilde Hasselbusk blot ved at over- 

 flyttes i vore Havers rigere Jord har frembragt flere Af- 

 ændringer med større og forskjellig formede Frugter, og 

 det er et Spørgsmaal, om ikke Blommerne, Ferskenerne 



