144 



den rigtige Indstilling, tager han Glastavlen ud og an- 

 bringer derefter paa dens Plads en præpareret Plade, 

 hvorpaa der da dannes det samme Billede som før paa 

 Glaspladen. Men Billedet bliver nu fastholdt, fordi Lysets 

 Indvirkning frembringer en eiendommelig Forandring paa 

 de lysere Steder i den præparerede Plade. De photogra- 

 phiske Billeder faaes altsaa ved at fastholde de i et Camera 

 obscura dannede Billeder. 



« 

 Øiet er nu netop et saadant Instrument; den eneste 

 væsentlige Forskjel mellem det og det photographiske Ap- 

 parat bestaaer deri, at der i Øiets Baggrund istedetfor 

 den matslebne Glasplade findes en følsom Nervehinde, 

 den saaka,ldte Nethinde, i hvilken Lyset fremkalder For- 

 nemmelser, som gjennem Synsnerven, den Nerve, hvori 

 Nethindens Nervetraade forene sig, føres til Hjernen, der 

 er Bevidsthedens legemlige Organ, f den ydre Form af- 

 viger jo ganske vist det naturhge Camera obscura fra det 

 kunstige: istedetfor den flirkantede Trækasse træffer man 

 det runde Øieæble, hvoraf den forreste Deel er det saa- 

 kaldte »Hvide i Øiet«. Den sorte Farve paa den indre 

 Væg af Camera obscura erstattes i Øiet af Aarehinden, 

 en tynd Hinde af sortebruun Farve. Af den see vi lige- 

 som af Senehinden kun den forreste Deel, nemlig Iris 

 eller Regnbuehinden, den blaa eller brune Ring, som om- 

 giver Øiets Pupil. Den bageste indadvendte Side af Iris 

 er sort ligesom det Øvrige af Aarehinden, medens der 

 paa den forreste Side, som er synlig for os, ligge farve- 

 løse eller svagt farvede Lag. Regnbuehindens blaa Farve 

 opstaaer ikke ved et særeget Farvestof, men hidrører fra 

 samme Aarsag som den blaa F^arve af fortyndet Mælk, en 

 Farve , der er eiendommelig for svagt hvidfarvede Stoffer, 



