145 



naar de sees foran en mørk Baggrund. Regnbuehindens 

 brune Farve opslaaer derimod ved at der i dens forreste 

 Lag afsætter sig en ringe iVlængde af det samme sorte- 

 brune Farvestof, som beklæder dens bageste Flade. Der-^ 

 for kan Regnbuehindens Farve undergaae Forandring ved 

 at der i Tidens Løb afleirer sig Farvestof i den. Allerede 

 den berømte græske Philosoph Aristoteles fortæller, at 

 alle Børn fødes med blaa Øine, selv ogsaa naar de senere 

 faae brune. 



Den af Regnbuehinden omgivne sorte cirkelrunde 

 Plet, den saakaldte Pupil, er en Aabning, hvorigjennem 

 Lyset trænger ind i Øiets Baggrund. Er den indtræn- 

 gende Lysmængde stor, trækker Pupillen sig sammen, 

 er den kun ringe, udvider den sig. Foran Pupillen ligger 

 den gjennemsigtige Hornhinde, der er hvælvet som et 

 Uhrglas, og hvis Overflade holdes speilblank ved den 

 stadig afsondrede Taarevædske, som under Øielaagets 

 Blinken føres ud over den. Bagved Pupillen ligger Rry- 

 stallindsen, et meget gjennemsigtigt, lindseformet Legeme, 

 hvis Tilstedeværelse i det levende Øie kun kan iagttages 

 ved nogle svage Lysreflexer. Det Øvrige af Øiets Indre 

 er fyldt med Vædske. Krystallindsen fungerer i Forbin- 

 delse med Hornhindens krumme Flade paa samme Maade 

 som Glaslindsen i Photographernes Gamera obscura og 

 frembringer paa JNethinden formindskede, naturlig farvede, 

 omvendte Billeder af de ydre Gjenstande. For at kunne 

 see Nethinden i det levende Øie har jeg for nogle Aar 

 siden construeret et lille optisk Instrument, Øiespeilet, hvor- 

 med man ogsaa kan see Nethindebillederne i en Andens 

 Øie samt overbevise sig om deres Skarphed, Stilling o. s. v. 



Jeg sagde før, at Photographen maa indstille sit In- 

 strument for den Gjenstand, som han vil afbilde. Man 



