146 



bemærker nemlig ved en nøjagtig Betragtning af Billederne 

 i et Camera obscura, at naar fjerne Gjens tande blive af- 

 bildede med skarpe Omrids, vise de nære sig samtidig 

 utydelige, og omvendt, naar de nære Gjenstandes Billeder 

 vise sig tydelig, sees de fjerne Gjenstandes kun utydelig. 

 Photographen maa rykke sit Instruments Lindse noget 

 nærmere til den Tavle, hvorpaa Billedet dannes, hvis han 

 vil afbilde en fjern Gjenstand, han maa fjerne den noget, 

 naar han vil afbilde en nær Gjenstand. Noget Lignende 

 finder Sted ved Øiet. At man ikke samtidig kan see fjerne 

 og nære Gjenstande tydelig, overbeviser man sig let om 

 ved at holde et Slør i en Afstand af omtrent 6 Tommer 

 foran Øinene og derpaa lukke det ene Øie. Man kan da 

 vilkaarlig og uden at forandre den Retning, hvori man 

 seer, snart igjennem Sløret betragte fjerne Gjenstande, 

 hvorved Sløret blot viser sig for Øiet som en udvisket 

 Taage, idet man ikke kan skjelne dets enkelte Traade, 

 eller man kan betragte Traadene i Sløret, hvorved man 

 da ikke kan see de fjerne Gjenstande tydelig. Man føler 

 under dette Forsøg en vis Anstrengelse i Øiet, idet man 

 gaaer fra Betragtningen af den ene Gjenstand over til den 

 anden. I Virkeligheden bliver ved denne Leilighed Kry- 

 stallindsens Form paa vilkaarlig Maade forandret ved sær- 

 egne i Øiet beliggende Muskelapparater. Denne Foran- 

 dring, hvorved Øiet vilkaarlig kan indrettes til snart at 

 see fjerne snart nære Gjenstande tydelig, kalder man 

 Accommodation for Fjernsyn og Nærsyn, og den Foran- 

 dring, som en Gjenstands Nethindebillede undergaaer ved 

 forandret Accommodation, kan man directe iagttage ved 

 Øiespeilet. 



Jeg vil her opholde mig et Øieblik ved at omtale, 

 hvilken Betydning man maa tillægge det optiske Billede i 



