148 



med sit Lys kun paavirker et enkelt Punkt af den følsomme 

 INervesubstants, kan man ogsaa for ethvert ydre Punkts 

 Vedkommende skjelne og bedømme, hvormeget Lys det 

 udsender, og hvilken Farve det har. Ved Hjælp af denne 

 Øiets Indretning til et optisk Apparat bliver det muligt for 

 os at skjelne tydelig mellem de forskjellige Gjenstande, 

 som omgive os, og jo fuldkomnere den optiske Deel af 

 Øiet opfylder sin Hensigt, desto skarpere kunne vi opfatte 

 Synskredsens Enkeltheder. 



Paa denne physiske Deel af Synsvirksomheden, som 

 jeg har maattet berøre som et Grundlag for det Følgende, 

 skal jeg, hvor interessante Spørgsmaal og Kjendsgjer- 

 ninger den end frembyder, ikke nærmere gaae ind. Jeg 

 vil kun anføre et Exempel paa, hvorledes vor umiddelbare 

 Forestilling om Omverdenen bliver bestemt ved vort Øies 

 physiske Indretning. Vi see Stjernerne straaleformede, 

 skjøndt de i Virkeligheden kun skulde vise sig for os som 

 Punkter. Straalerne faaer Stjernens Billede hverken i 

 Verdensrummet eller i vor Atmosphære, men det bliver 

 først prydet dermed i vor Krystallindse, som har en straale- 

 formig Bygning, og de Straaler, som vi tillægge Stjernerne, 

 ere i Virkeligheden kun frembragte af Straaler i vort Øies 

 Lindse. 



Vi ere altsaa komne saavidt, at der paa Nethindens 

 Flade bliver dannet et optisk Billede, saaledes som det 

 skeer i ethvert Camera obscura. Men dette sidste kan 

 ikke saaledes som Øiet see det dannede Billede. — Hvori 

 bestaaer da Forskjellen? Den bestaaer i, at Nethinden, 

 som i Øiet modtager det optiske Billede, er en følsom 

 Deel af vort Nervesystem, og deri, at der ved Lysets Ind- 



