155 



hed existerer da kun for Øiet og slet ikke i nogen anden 

 physisk Henseende. 



At de modtagne Fndtryks lieskaffenhed er ligesaa- 

 meget betinget af vore Sandsers Natur som af de ydre 

 Gjenstande, fremgaaer meget tydelig af de anførte Kjends- 

 gjerninger og er af høieste Viglighed for Læren om vor 

 Krkjendelse. Saaledes naaer den Lysfornemmelse, der op- 

 staaer ved ydre Lys, først til Bevidstheden ved at blive 

 ledet gjennem Synsnervens Traade til Hjernen; men dette 

 kunne vi endnu ikke kalde at see. Vi see først, naar Lys- 

 fornemmelsen giver os Kundskab om de ydre Gjenstande, 

 det vil sige, naar vi forstaae Lysindtrykket. Blandt de 

 Kjendsgjerninger, som møde os paa dette psychologiske 

 Omraade i vor Undersøgelse, er følgende af størst Betydning: 

 Ethvert Lysindtryk fremkalder hos os en Forestilling om 

 noget Lyst foran os i vor Synskreds. Dette fmder dog 

 ikke alene Sted ved de Lysindtryk, som hidrøre fra lysende 

 Legemers Indvirkning, men ogsaa ved saadanne, der ere 

 foraarsagede af et andet Nervepirringsmiddels Virkning 

 paa Nethinden eller Synsnerven. Lader man saaledes 

 uden at lukke Øinene en elektrisk Strøm gaae fra Panden 

 til Nakken, hvorved den ogsaa afficerer Synsnerven, troer 

 man at see et Lynglimt oplyse de <f or an os værende Le- 

 gemer, skjøndt den elektriske Strøm ved denne Leilighed 

 slet ikke fremkalder Æthersvingninger i Øiet eller udenfor 

 dette. I dette Tilfælde bliver Sandseindtrykket et Sandse- 

 bedrag. Dog er det ikke Sandseorganet, som her skuffer 

 os; det virker nøiagtig efter sine faste og uforanderlige 

 Love ; men vi blive skuffede i vor Forstaaelse af Sandse- 

 indtrykket. 



En Indvirkning paa et bestemt Sted af Nethinden 

 frembringer hos os en Forestilling om Tilværelsen af et 



