159 



mæssig kuglerund, cylindrisk eller prismatisk Grundform. 

 Derimod give de perspectiviske Tegninger os ved Gjen- 

 stande af uregelmæssig Form kun en meget ufuldkommen 

 Forestilling om Dybden. I Landskabsmaleriet ydes der 

 dog en væsentlig Hjælp af det saakaldte Luftperspectiv, 

 det vil sige: den Forandring i Farvens Tone og Omrid- 

 senes Klarhed, som fremkaldes ved de mellemliggende 

 Luftlag. 



Hvori adskiller da Beskuelsen af en perspectivisk Tegning 

 sig fra den umiddelbare Beskuen af selve Gjenstanden, og 

 hvorfor faae vi ved Synet en langt bedre og sikkrere Erkjen- 

 delse af de legemlige Forhold end ved at betragte et Maleri? 

 Et optisk Instrument, som i de sidste Aar har faaet en 

 temmelig stor Udbredelse, nemlig det af den engelske 

 Physiker Wheatstone opfundne Stereoscop, giver os Svar 

 paa vort Spørgsmaal. Dette Instrument giver os ved Betragt- 

 ningen af perspectiviske Tegninger et fuldstændigt og levende 

 Indtryk af Dybde , og det selv ved saadanne Tegninger, 

 i hvilke man ved directe Beskuelse slet ikke kan afgjøre, 

 hvilke Gjenstande der ligge forrest og hvilke bagest, samt 

 hvormeget den ene Gjenstand ligger foran den anden. 



Stereoscopets Princip er ganske simpelt følgende. 

 Naar vi betragte en eller anden Gjenstand, et Landskab, 

 et Værelse eller deslige, hvis enkelte Dele ere i en for- 

 skjellig Afstand fra os, faae vi, naar vi stille os paa et 

 andet Standpunkt, et fra det første forskjelligt Indtryk. 

 De Gjenstande i Forgrunden, som, medens de bleve sete 

 fra det første Standpunkt, skjulte et bestemt Sted af Bag- 

 grunden, skjule nu, naar de sees fra det andet Standpunkt, 

 andre Steder. Flader, som fra det første Standpunkt vise 

 sig stærkt forkortede, ere det ikke saameget fra det andet 

 og omvendt. Naar vi altsaa fra to forskjellige Standpunkter 

 modtage perspectiviske Indtryk af den i Rummet udstrakte 



