165 



De ville maaskee ikke troe mig, naar jeg nu fortæller 

 Dem, at der i ethvert Menneskes Øie temmelig nær ved 

 det Nethindepnnkt, som svarer til Midten af Synskredsen, 

 findes et Sted, som slet Intet kan see, men er fuldstændig 

 blindt, nemlig det Sted, hvor Synsnerven træ.der ind i 

 Øiet. Og det skulde vi aldrig have bemærket, hvorledes 

 kan det være muligt? Det er ligesaagodt muligt, som at 

 et Menneske hele Maaneder ja Aar kan være aldeles blindt 

 paa sit ene Øie og først opdager det, naar det andet til- 

 fældigviis bliver sygt. Saaledes gaaer det ogsaa med den 

 normale blinde Plet i Øiet. Begge Øines blinde Pletter 

 svare nemlig ikke til det samme Sted i Synskredsen; der, 

 hvor det ene Øie allsaa Intet seer, seer man med det 

 andet, og selv naar vi lukke det ene Øie, bemærke vi ikke 

 saa let den blinde Plet i det andet, fordi vi sædvanlig, 

 naar vi ville see Noget rigtig nøie, lade Lysslraalerne 

 træffe paa et bestemt Sted af Nethinden, som udmærker 

 sig ved en ganske særegen Bygning, og de Indtryk, som 

 hidrøre fra de øvrige Dele af Synskredsen give os egentlig 

 kun en flygtig Skizze at den betragtede Gjenstands Om- 

 givelser. Da vi nu for det mesle lade Blikket svæve 

 henover de forskjelhge Dele af Synskredsen og derved 

 successivt fixere de Gjenstande, som interessere os, saa 

 blive vi, tiltrods for den blinde Plet, ved disse Bevægelser 

 bekjendte med alle Steder i Synskredsen og blive ikke 

 hindrede i at iagttage Noget, som er os magtpaaliggende. 



For at overbevise sig om en saadan Plets Tilværelse 

 maa man anstille bestemte Forsøg. Lukker man saa- 

 ledes sit venstre Øie, idet man samtidig holder et Blad 

 Papiir 7 Tommer foran det høire og fixerer et betegnet 

 Punkt paa Papiret, vil den blinde Plet svare til det Sted 

 paa Papiret, som ligger 2 Tommer tilhøire for det fixerede 



Tredie Række. V. W 



