186 



lavere Egne. Denne mindre væsenlige Mangel erstattes 

 fuldelig af Vinen, som i Pungo Andongo har fundet et 

 meget gunstigt Klima; den har været dyrket i lang Tid 

 af nogle portugisiske Kolonister med et saadant Held, at der 

 aarlig avles en stor Mængde Viin, som efter min Mening 

 ikke staaer tilbage for Constantiavinene. Paa gunstigere 

 Steder plantes Sukkerrøret og den palmeagtige Papaya 

 (Melontræet), medens Jambostræ. et, Eugenia pedun- 

 culata med de kirsebærlignende Frugter og meget smukke 

 Afarter af Spondias Træet trives paa mere stenet Jord. 



Ligesaa mangfoldige ere Agerjordens Frembringelser. 

 Til Marker med Hvede, Jordnødder (Arachis hypogæa), 

 Mai s, Sesamum indicum (en Olieplante), Voand- 

 zeia subterranea (en anden Slags Jordnødder), Kar- 

 tofler og Mandioca eller Kassava slutte sig, alt efter 

 Jordbundens Beskaffenhed, Marker med Riis og Durra 

 (Sorghum), Bønner og Batater, medens Hegnene mellem 

 dem dannes af to smukke Bælgbuske: Cafotoen (en 

 Tephrosia-Art, 2 til 3 Alen høi, hvis Blade og finere Grene 

 knuses og kastes i Floderne for at bedøve Fiskene, naar 

 man vil fange dem) og Ginsengen (Cajanus indicus), 

 hvis Bønner ere meget velsmagende og næ.rende som 

 kogte eller malede. 



Hist og her er der Plantninger af Lu co*) (E le u sine 

 coracara var.) og Muxuri**), af hvilke den første benyttes 

 ligesom Byg i Europa til at lave 01 af og til Fødekorn, 

 Grut og fiint Meel, og den sidste yder Sødrod (Lakrits), 

 hvoraf Negerne brygge deres 01. Bækkene overvoxes af 



') Slægten Eleusine (Græsarter) dyrkes meget i Afrika baade af 



KafTerne og i Abyssinien og Indien. 

 ') En Bælgbusk med trekoblede Blade, blaa Blomster og lange 



cylindriske Rødder, ofte saa tykke som en Finger og nærmende 



sig i Smag til den spanske -Lakrits. 



