211 



en vis Værdighed, ligesom i rolig Bevidsthed om de far- 

 lige l'orsvarsvaaben, den besidder, hen over Jorden, naar 

 den ikke -- hvillvet er den hyppigste Stilling, man træffer 

 den i — ligger sammenrullet, ventende paa Hytte. Det 

 hændes undertiden, at flere Kreaturer blive bidte paa 

 Campos, det ene efter det andet, idet de ere saa ulykke- 

 lige at komme til at færdes forbi det Sted ved en Sti 

 eller lignende, hvor en Klapperslange har lejret sig 

 og rolig bliver liggende. Til sin F3olig skal den især 

 udvælge et ødelagt Termitbo, hvis rummelige Hule og 

 stærke, faste Wægge yde den et lunt og hyggeligt Hjem. 

 Herfra synes den ikke at fjerne sig langt, og dens Lang- 

 somhed sætter den heller ikke istand til at gjøre lange 

 Jagttoure; derom synes ogsaa den Kjendsgjerning at vidne, 

 at Beboerne i enhver Egn af Erfaring vide, hvor der findes 

 Klapperslanger, paa hvilke Campos eller i hvilke Dale det 

 er farligt at lade Kvæget græsse. Langsom som den er, 

 kan den kun forskaffe sig et Bytte ved rolig at ligge og 

 lure^ og det kan næppe være Andet, end at den ofte maa 

 lide Sult, thi paa Smaagnavere, Frøer o. desl. ere Campos 

 meget fattige, og Fugle samt andre Slanger er det vel endnu 

 vanskeligere for den at faa fat i. Man træffer den ogsaa 

 kun sjeldent eller aldrig fed eller med fyldt Mave; slaaer 

 man med en Stok paa Kroppen af en Klapperslange, er 

 det næsten, som om man slog paa en Tromme; man 

 mærker ingen Virkning af sit Slag; thi man slaaer paa 

 en tom Hulhed, der dannes af de med Skindet og 

 et tyndt Lag Kjød beklædte Ribben og den tynde Bug- 

 hud, fra hvilken Stokken springer tilbage. Men Naturen 

 synes ogsaa at have sat den istand til at kunne sulte i 

 lang Tid, og om dens mærkelige Sejglivethed fortælles 

 flere Historier. En Mand fandt tæt ved sin Bolig en 



14* 



