252 



af en stor Slange i Maven. For Mennesket er den ikk« 

 farlig, og jeg har kun hørt et Tilfælde omtale, i hvilket 

 et Par Ulve anfaldt en Person, men det var Kjærligheden 

 til deres i Nærheden værende Unger, der gav dem delte 

 Mod; ellers flygter den altid for Mennesket, og selv an- 

 grebet og saaret værger den sig ikke, men søger Frelse 

 ved Flugt. 



Naar den fanges ung, lader den sig ret let tæmme; 

 men den bliver dog aldrig saa fortrolig eller omgængelig 

 som dens Fætter Ræven; sit sky, frygtsomme og fejge 

 Væsen beholder den altid; heller ikke har den Rævens 

 livlige og muntre Sind, og man seer den ingensinde, over- 

 given og glad som denne, lege i sit Fangenskab, hverken 

 med Mennesker eller med andre Dyr; Ivertimod tilbringer 

 den den største Del af Dagen sovende. 



Hermed sluttes denne Oversigt over de tropiske bra- 

 silianske Camposegnes Naturforhold; det er de Egne, som 

 omfatte det centrale Højlands store bølgede Sletter, som 

 jeg har forsøgt at skildre. Brasilien har ogsaa mere sydlige 

 Camposegne i Provindsen Rio Grande, hvis Natur jeg ikke 

 kjender af Autopsi, men som synes at nærme sig til de 

 argentinske Pampas; dem har jeg derfor intet Hensyn 

 taget til, og ligesaa har jeg udelukket de tidtomtalte 

 Skove , der findes indstrøede i Camposegnenes Dale 

 og langs deres Flodbredder, hvis Naturforhold ere de 

 samme som Kyst-Urskovenes. At mine Skildringer nær- 

 mest ere hentede fra Lagoa Santas Omgivelser og derfor 

 i Smaating maaske ikke ville have almen Gyldighed, har 

 jeg alt gjort opmærksom paa; men i de grove Træk troer 

 jeg dog, at de skulle have det. 



